РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1020/2009 НА КОМИСИЯТА
от 28 октомври 2009 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета относно торовете с цел привеждане на приложения I, III, IV и V към него в съответствие с техническия прогрес
(текст от значение за ЕИП)
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 2003/2003 на Европейския парламент и на Съвета от 13 октомври 2003 г. относно торовете (1), и по-специално член 31, параграфи 1 и 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
Член 3 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 предвижда, че тор, който принадлежи към видовете торове, изброени в приложение I към него, и отговаря на условията, установени в посочения регламент, може да бъде обозначен като „ЕО тор“.
(2)
Частично разтворимият фосфорит спада към торовете с основни хранителни елементи, изброени в приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003. Член 16 от посочения регламент позволява добавянето на второстепенни хранителни елементи към всички торове с основни хранителни елементи. Минималното съдържание на фосфорен пентаоксид, установено за съществуващия вид тор частично разтворим фосфорит, обаче е прекалено високо, за да позволи добавянето на второстепенни хранителни елементи. Поради това следва да се въведе нов вид тор, който да позволи смесите от частично разтворим фосфорит и магнезиеви второстепенни хранителни елементи да бъдат обозначавани като „ЕО тор“.
(3)
Магнезиевият сулфат или магнезиевият оксид се добавя към смления фосфорит, за да се преодолее недостигът на фосфат и магнезий в някои селскостопански почви. Частичната разтворимост прави фосфата и магнезия бързо достъпни за културите за кратък период от време, докато неразтворимите съставки осигуряват по-бавно, но по-трайно снабдяване с фосфат и магнезий. За да бъдат от полза за земеделските производители, фосфатните и магнезиевите хранителни елементи следва да се съдържат в рамките на един и същ вид тор.
(4)
Магнезиевият сулфат спада към торовете с второстепенни хранителни елементи, изброени в приложение I към Регламент (ЕО) № 2003/2003. Член 20 от посочения регламент позволява добавянето на хранителни микроелементи към всички торове с второстепенни хранителни елементи. Минималното съдържание на серен триоксид и магнезиев оксид, установено за съществуващия вид тор магнезиев сулфат, е прекалено високо, за да позволи добавянето на хранителни микроелементи. Поради растящия интерес към балансираното хранене на растенията нарасна употребата на хранителни микроелементи. Смесването на магнезиев сулфат с хранителни микроелементи ще направи по-лесно за земеделските производители използването на тези хранителни микроелементи. Поради това следва да се преразгледа съставът на вида тор магнезиев сулфат, така че той да позволи сместите от магнезиев сулфат с хранителни микроелементи да бъдат обозначени като „ЕО тор“.
(5)
Приложение III към Регламент (ЕО) № 2003/2003 съдържа технически разпоредби за контрол на амониево-нитратни торове с високо съдържание на азот. Следва да се поясни, че методите за анализ могат да се използват за различни форми на амониево-нитратни торове (перли или гранули). Освен това при тези описания на методи за анализ се използват остарели единици за налягане, а не сега използваните единици по системата SI.
(6)
Член 29, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 изисква контролът на ЕО торове от видовете, изброени в приложение I към посочения регламент, да се извършва в съответствие с подробно описаните в приложения III и IV към същия регламент методи за анализ. Тъй като тези методи не са международно признати, на Европейския комитет по стандартизация (CEN) бе възложено да разработи равностойни ЕN стандарти, които да заменят съществуващите методи.
(7)
Като частичен резултат от възложения на CEN мандат M/335 за модернизация на аналитичните методи за торове и материали за варуване, са разработени 20 EN стандарта, които следва да бъдат включени в приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003. Някои от тези стандарти следва да заменят съществуващите методи за анализ, докато други са нови.
(8)
Утвърдените методи, публикувани като EN стандарти, обикновено включват ринг-тест (междулабораторен тест) за проверка на възпроизводимостта на аналитичните методи между различните лаборатории. Предварителната оценка на методите, които се предвижда да бъдат въведени в мандата, обаче показа, че някои от тях са малко използвани. В този случай бе счетено, че е достатъчен редакционен преглед, без да е необходим ринг-тест. Поради това следва да се прави разграничение между утвърдени EN стандарти и неутвърдени методи, което би спомогнало за идентифициране на EN стандартите, които са преминали междулабораторен тест, за да се информират правилно контролните органи за статистическата надеждност на EN стандартите.
(9)
С оглед опростяване на законодателството и за да се улесни бъдещото преразглеждане, е целесъобразно да се замени пълният текст на стандартите в приложение IV към Регламент (ЕО) № 2003/2003 с препратки към EN стандартите, които предстои да бъдат публикувани от CEN.
(10)
Член 30 от Регламент (ЕО) № 2003/2003 изисква лабораториите да бъдат компетентни и одобрени от държава-членка, когато извършват анализ на проби от торове за целите на официалния контрол. Такива одобрени лаборатории трябва да отговарят на стандартите за акредитация, посочени в приложение V, раздел Б. Тъй като практиката показва, че акредитацията отнема повече време от първоначално предвиденото, приложение V трябва да бъде изменено, за да се гарантират ефективни контролни действия, като се даде възможност на държавите-членки да оторизират лаборатории, които са компетентни по отношение на официалния контрол, но все още не са акредитирани.
(11)
Поради това Регламент (ЕО) № 2003/2003 следва да бъде съответно изменен.
(12)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден по силата на член 32 от Регламент (ЕО) № 2003/2003,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 2003/2003 се изменя, както следва:
1.
Приложение I се изменя в съответствие с приложение I към настоящия регламент.
2.
Приложение III се изменя в съответствие с приложение II към настоящия регламент.
3.
Приложение IV се изменя в съответствие с приложение III към настоящия регламент.
4.
Приложение V се изменя в съответствие с приложение IV към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 28 октомври 2009 година.
RÈGLEMENT (CE) N o 1020/2009 DE LA COMMISSION
du 28 octobre 2009
modifiant le règlement (CE) no 2003/2003 du Parlement européen et du Conseil relatif aux engrais en vue d’adapter ses annexes I, III, IV et V au progrès technique
(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)
LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES,
vu le traité instituant la Communauté européenne,
vu le règlement (CE) no 2003/2003 du Parlement européen et du Conseil du 13 octobre 2003 relatif aux engrais (1), et notamment son article 31, paragraphes 1 et 3,
considérant ce qui suit:
(1)
L'article 3 du règlement (CE) no 2003/2003 dispose que tout engrais appartenant à l'un des types d'engrais figurant à l'annexe I et qui satisfait aux conditions énoncées dans ledit règlement peut porter l'indication «engrais CE».
(2)
Le phosphate naturel partiellement solubilisé fait partie des types d'engrais à éléments fertilisants majeurs inscrits à l'annexe I du règlement (CE) no 2003/2003. L'article 16 de ce même règlement autorise l'ajout d'éléments fertilisants secondaires à tous les types d'engrais à éléments fertilisants majeurs. Toutefois, la teneur minimum en pentoxyde de phosphore fixée pour le type d'engrais existant à base de phosphate naturel partiellement solubilisé est trop élevée pour permettre l'ajout d'éléments fertilisants secondaires. Il conviendrait donc de prévoir un nouveau type d'engrais pour permettre les mélanges de phosphate naturel partiellement solubilisé avec des éléments fertilisants secondaires de magnésium, destiné à être commercialisé sous la mention «engrais CE».
(3)
Du sulfate de magnésium ou de l'oxyde de magnésium sont ajoutés au phosphate naturel pour pallier les carences en phosphate et en magnésium de certains sols agricoles. La solubilisation partielle permet une disponibilité rapide du phosphate et du magnésium pour les cultures sur une courte période de temps, alors que les composants non solubilisés fournissent du phosphate et du magnésium plus lentement, mais plus durablement. Les deux éléments fertilisants que sont le phosphate et le magnésium devraient être disponibles en un seul et même type d'engrais pour bénéficier pleinement aux agriculteurs.
(4)
Le sulfate de magnésium fait partie des types d'engrais à éléments fertilisants secondaires inscrits à l'annexe I du règlement (CE) no 2003/2003. L'article 20 de ce même règlement autorise l'ajout d'oligo-éléments à tous les types d'engrais à éléments fertilisants secondaires. Toutefois, la teneur minimum en anhydride sulfurique et en oxyde de magnésium fixée pour le type d'engrais existant à base de sulfate de magnésium est trop élevée pour permettre l'ajout d'oligo-éléments. Un intérêt grandissant en matière de nutrition équilibrée des plantes a entraîné une utilisation accrue d'oligo-éléments. Un mélange de sulfate de magnésium et d'oligo-éléments permettrait aux agriculteurs d'utiliser plus facilement ce type d'oligo-éléments. Il conviendrait donc de revoir le sulfate de magnésium en tant que type d'engrais, afin de pouvoir commercialiser comme «engrais CE» des mélanges de sulfate de magnésium avec oligo-éléments.
(5)
L'annexe III du règlement (CE) no 2003/2003 prévoit des dispositions techniques concernant les engrais à base de nitrate d'ammonium, à forte teneur en azote. Il convient de préciser que les méthodes d'analyse peuvent être utilisées pour les différentes formes d'engrais à base de nitrate d'ammonium (prills ou granulés). En outre, ces descriptions des méthodes d'analyse se fondent sur des unités de pression obsolètes plutôt que sur les unités SI actuelles.
(6)
L'article 29, paragraphe 2, du règlement (CE) no 2003/2003, dispose que les contrôles des engrais CE appartenant aux types d'engrais énumérés à l'annexe I de ce même règlement soient effectués conformément aux méthodes d'analyse décrites aux annexes III et IV du règlement. Ces méthodes n'étant pas internationalement reconnues, le Comité européen de normalisation (CEN) a été mandaté pour le développement de normes EN équivalentes destinées à remplacer les méthodes existantes.
(7)
Le mandat CEN M/335 concernant la modernisation des méthodes d'analyse des engrais et des amendements calcaires a notamment permis d'établir 20 normes EN qu'il y a lieu d'ajouter à l'annexe IV du règlement (CE) no 2003/2003. Certaines de ces normes remplaceront des méthodes d'analyse existantes, alors que d'autres sont nouvelles.
(8)
Les méthodes validées publiées en tant que normes EN incluent en règle générale un contrôle interlaboratoires pour vérifier la reproductibilité des méthodes d'analyse entre différents laboratoires. Toutefois, une évaluation préalable des méthodes à introduire dans le mandat a montré que certaines d'entre elles sont peu utilisées. Pour ces cas précis, il a été considéré qu'une révision rédactionnelle était suffisante et qu'un contrôle interlaboratoires n'était pas nécessaire. Il convient donc de faire une distinction entre normes EN validées et méthodes non validées afin d'identifier plus facilement les normes EN qui ont fait l'objet d'un contrôle interlaboratoires, et d'informer correctement les contrôleurs de la fiabilité statistique des normes EN.
(9)
En vue de simplifier la législation et de faciliter les futures révisions, il convient de remplacer le texte complet des normes visées à l'annexe IV du règlement (CE) no 2003/2003 par des références aux normes EN qui vont être publiées par le CEN.
(10)
L'article 30 du règlement (CE) no 2003/2003 établit que les laboratoires doivent être compétents et agréés par un État membre lorsqu'ils procèdent à des analyses sur des échantillons d'engrais dans le cadre de contrôles officiels. Ces laboratoires agréés doivent respecter les normes d'accréditation mentionnées dans la section B de l'annexe V. La pratique ayant montré que l'accréditation prenait plus de temps qu'initialement prévu, il convient de modifier l'annexe V afin qu'elle garantisse des actions de contrôle efficaces en permettant aux États membres de fournir des autorisations aux laboratoires compétents pour les contrôles officiels mais qui n'ont pas encore été accrédités.
(11)
Le règlement (CE) no 2003/2003 doit donc être modifié en conséquence.
(12)
Les mesures prévues par le présent règlement sont conformes à l'avis du comité institué par l'article 32 du règlement (CE) no 2003/2003,
A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
Le règlement (CE) no 2003/2003 est modifié comme suit:
1)
l'annexe I est modifiée conformément à l'annexe I du présent règlement;
2)
l'annexe III est modifiée conformément à l'annexe II du présent règlement;
3)
l'annexe IV est modifiée conformément à l'annexe III du présent règlement;
4)
l'annexe V est modifiée conformément à l'annexe IV du présent règlement.
Article 2
Le présent règlement entre en vigueur le vingtième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 28 octobre 2009.