РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1292/2007 НА СЪВЕТА
от 30 октомври 2007 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход от Индия, след провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на съществуващите мерки съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета, и за прекратяване на частичното междинно преразглеждане на такъв внос съгласно член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 384/96
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основен регламент“), и по-специално член 11, параграфи 2 и 3 от него,
като взе предвид предложението на Комисията, представено след консултиране с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
Съветът, с Регламент (ЕО) № 1676/2001 (2), последно изменен с Регламент (ЕО) № 1424/2006 на Съвета (3), наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход, inter alia, от Индия. Мерките предмет на настоящото преразглеждане представляват антидъмпингово мито ad valorem с размер между 0 % и 18 %, наложено върху вноса от определени поименно посочени износители, със ставка на остатъчното мито от 17,3 %, наложено върху вноса от всички останали дружества. Разследването, довело до Регламент (ЕО) № 1676/2001 и неговите последващи изменения, се нарича по-долу „първоначално разследване“.
(2)
Приложното поле на мерките, наложени върху внос от Индия в първоначалното разследване бе разширено с Регламент (ЕО) № 1975/2004 на Съвета (4) и за внос на ПЕТ фолио, изпращано от Бразилия и Израел, независимо дали е декларирано с произход от Бразилия или от Израел.
(3)
С Решение 2001/645/ЕО (5) Комисията прие гаранции, предложени от пет индийски производители във връзка с първоначалното разследване. Гаранциите бяха отменени с Решение 2006/173/ЕО (6).
(4)
Съветът, с Регламент (ЕО) № 367/2006, последно изменен с Регламент (ЕО) № 1288/2006 на Съвета (7), наложи окончателно изравнително мито върху вноса на ПЕТ фолио с произход от Индия. Мерките бяха под формата на мита ad valorem, с размер между 7 % и 19,1 %, наложени върху вноса от определени поименно посочени износители, със ставка на остатъчното мито 19,1 %, наложено върху вноса от всички останали дружества. Разследването, довело до Регламент (ЕО) № 367/2006 и неговите последващи изменения, се нарича по-долу „предходното разследване срещу субсидии“.
2. Искане за преразглеждане
(5)
На 23 май 2006 г. и на 3 юли 2006 г. съответно бяха внесени искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент и искане за частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, ограничено до проверка за дъмпинг от Jindal Poly Films Limited („Jindal“), от страна на следните производители от Общността: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH и Nuroll SpA („заявители“). Заявителите представляват значителен дял от продукцията на ПЕТ фолио в Общността.
(6)
Заявителите твърдяха и представиха достатъчно prima facie доказателства, че: а) има вероятност от продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата за производството на Общността, и б) обстоятелствата във връзка с дъмпинга, въз основа на които бяха приети мерки спрямо Jindal, са се променили и тези промени имат дълготраен характер.
3. Разследване
(7)
Като установи, след консултации с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, обосноваващи започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент и на частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, Комисията оповести на 22 август 2006 г. (8) и на 25 август 2006 г. (9) съответно, чрез известия за започване на процедура, публикувани в Официален вестник на Европейския съюз, започването на тези преразглеждания.
(8)
Обхватът на частичното междинно преразглеждане беше ограничен до проверка за дъмпинг по отношение на Jindal. И за двете преразглеждания периодът на разследване на преразглеждането („ПРП“) беше определен от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценяването на вероятността от продължаване или повторно причиняване на вреда, обхвана периода от 2003 г. до края на ПРП („разглеждан период“).
4. Заинтересовани страни
(9)
Комисията официално уведоми производителите износители, представителите на страната износител, производителите от Общността, вносителите и ползвателите, за които е известно, че са заинтересовани, за образуването на преразглеждане с оглед изтичане срока на мерките. И за двете преразглеждания на заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, определен в известията за започване на процедура.
(10)
На всички заинтересовани страни, които пожелаха това и показаха, че има конкретни причини да бъдат изслушани, беше разрешено изслушване.
(11)
Във връзка с преразглеждането с оглед изтичане срока на мерките, предвид очевидно големия брой производители износители на ПЕТ фолио в Индия, изброени в искането, в известието за започване на процедура се предвижда използването на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може да се вземе решение за необходимостта от изготвянето на представителна извадка и при нужда - за подбор на участниците, всички производители износители бяха поканени да се представят и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информацията за тяхната дейност, свързана с ПЕТ фолио по време на ПРП. Шест производители износители в Индия изразиха своето желание да съдействат. От тези шест производители износители три дружества (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited и Jindal) бяха избрани за представителната извадка и получиха въпросници. Беше счетено, че тези дружества представляват най-големия представителен обем на износа на ПЕТ фолио за Общността, който може да се разследва достатъчно добре в рамките на наличното време съгласно член 17, параграф 1 от основния регламент.
(12)
Освен това Комисията изпрати въпросници до всички други страни, за които е известно, че са заинтересовани или са се представили в рамките на крайните срокове, определени в известието за започване на процедура. Пълни отговори се получиха от четирима производители от Общността, тримата включени в представителната извадка производители износители, един вносител/ползвател и четирима ползватели.
(13)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за установяването на дъмпинг и вреда, както и за установяване дали има вероятност от продължаване или повтарянето на дъмпинга и вредата и дали запазването на мерките би било в интерес на Общността. Проверки на място се извършиха в следните заинтересовани страни:
а)
Производители от Общността
-
Dupont Teijin Films (Люксембург)
-
Mitsubishi Polyester Film GmbH (Германия)
-
Nuroll SpA (Италия)
-
Toray Plastics Europe (Франция)
б)
Производители износители в Индия
-
Ester Industries Limited, New Delhi,
-
Garware Polyester Limited, Aurangabad,
-
Jindal Poly Films Limited, New Delhi;
в)
Свързан вносител/ползвател в Общността
-
Rexor SAS (Франция)
г)
Вносител/ползвател
-
Coverne SpA (Италия)
д)
Ползватели
-
Safta SpA (Италия)
-
Metalvuoto SpA (Италия)
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(14)
Разглежданият продукт е същият както и в първоначалното разследване, т.е. фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход от Индия, обикновено деклариран под кодове по КН ex39206219 и ex39206290.
2. Подобен продукт
(15)
Както и в първоначалното разследване, беше установено, че ПЕТ фолиото, произвеждано и продавано на вътрешния пазар в Индия, ПЕТ фолиото, изнасяно за Общността от Индия и ПЕТ фолиото, произвеждано и продавано от производителите от Общността, имат същите основни физически и химически характеристики и употреба. Следователно те са подобни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ЧАСТИЧНО МЕЖДИННО ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ: ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(16)
За определянето на нормална стойност първо беше проверено дали общият обем на вътрешните продажби на Jindal е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали той представлява 5 % или повече от общия обем на продажбите на разглеждания продукт, изнасян в Общността.
(17)
След това беше проверено дали общият обем на вътрешните продажби на всеки вид продукт представлява 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнесен в Общността.
(18)
За видовете на продукта, чиито вътрешни продажби представляваха 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнасян в Общността, беше проверено дали е имало достатъчни продажби, осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. За всеки от видовете на продукта, при който обемът на вътрешните продажби, осъществени на цени над производствените разходи, представляваше повече от 80 % от продажбите, нормалната стойност беше определена на базата на реално платената среднопретеглена цена за всички вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които обемът на печелившите сделки беше равен или по-нисък от 80 %, но не по-нисък от 10 % от продажбите, нормалната стойност се основаваше на реално платената среднопретеглена цена само за печелившите вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които по-малко от 10 % от обема са продавани на вътрешния пазар на цена, която не е била под себестойността на единица продукт, беше прието, че разглежданият вид продукт не е продаван при обичайни търговски условия и следователно нормалната стойност трябва да бъде формирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(19)
За видовете на продукта, чиито вътрешни цени на производителя износител не са могли да бъдат използвани за определяне на нормална стойност поради недостатъчна представителност или липса на продажби при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше формирана на базата на производствените разходи, направени от разглеждания производител износител, при отчитане на обосновани по размер разходите за продажби, общите и административните разходи („ПОА разходи“) и реализиране на печалба, в съответствие с член 2, параграф 3 и параграф 6 от основния регламент.
(20)
ПОА разходи се основаваха на разходите, направени от производителя износител във връзка с неговите вътрешни продажби на разглеждания продукт, които бяха счетени за представителни. Пределният марж на печалбата беше изчислен на базата на среднопретегления марж на печалбата на компанията за видовете на продукта, които са се продавали на местния пазар в достатъчни количества при обичайни търговски условия.
2. Експортна цена
(21)
Най-голяма част от експортните продажби на разглеждания продукт за Общността през ПРП са били за независими клиенти. Затова експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент на базата на реално платената или подлежаща на плащане експортна цена.
(22)
Някои от експортните продажби са били за свързано дружество в Общността. Свързаното дружество не е препродавало стоките пряко, но значително ги е преработвало до такава степен, че формиране на експортна цена на изнасяния продукт на базата на цената за препродажба на преработения продукт съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент беше счетено за неприложимо. Цените, определяни от Jindal за това свързано дружество, бяха сравнени с цените на Jindal за нейните несвързани клиенти в Общността за същите видове на продукта през ПРП. Тъй като се установи, че има съответствие между тези два вида цени за всеки от видовете на продукта, се стигна до заключението, че цените, определяни от Jindal за неговото свързано лице в Общността, са надеждни и могат да се използват за изчисляване на експортната цена.
3. Сравнение
(23)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завод. За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени, под формата на корекции, разликите, отразяващи се върху сравнимостта на цената, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Съответно бяха направени корекции за разлики в отстъпки, намаления, в разходи за транспорт, застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, опаковане, кредити и комисиони, в случаите, когато това бе приложимо и подкрепено с проверени доказателства.
(24)
Jindal поиска корекция в нормалната стойност за вносното мито, което не се събира по Схемата на предварителните лицензи (СПЛ) за внос на суровини, използвани в производството на стоки за износ. СПЛ разрешава безмитния внос на суровини, при условие че държавата изнася съответстващо количество и стойност готова продукция, определени в съответствие с официално установени стандартни норми за съотношение вложена суровина продукт. Внос по СПЛ може да се използва за производство на стоки за износ или за допълване на местни суровини, използвани за производството на такива стоки. Дружеството твърдеше, че износът на разглеждания продукт за ЕО е използван за изпълнение на изискванията по СПЛ по отношение на внасяните суровини. Във връзка с това искане не се стигна до заключение дали корекцията е оправдана или не, като се отчете, че тъй като за дружеството така или иначе не е установено да осъществява дъмпинг по време на ПРП, това не би се отразило на окончателния резултат от разследването за преразглеждане.
4. Дъмпингов марж
(25)
Дъмпинговият марж беше установен на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент.
(26)
Сравнението показа отрицателен дъмпингов марж.
5. Дълготраен характер на променените обстоятелства
(27)
В съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент също така беше проучено дали установените в течение на настоящото разследване заключения биха могли основателно да се разглеждат като дълготрайни.
(28)
В тази връзка се припомня, че беше установено, че Jindal не осъществява дъмпинг, в две последователи разследвания, приключили с Регламент (ЕО) № 1676/2001 на Съвета и Регламент (ЕО) № 390/2005 (10) на Съвета. Тези заключения за отсъствие на дъмпинг се потвърдиха с настоящото разследване и няма елементи, сочещи, че отсъствието на дъмпинг няма да има дълготраен характер.
(29)
Затова се смята, че настоящите мерки по отношение на Jindal постигат желаните резултати и трябва да останат непроменени.
Г. ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ С ОГЛЕД ИЗТИЧАНЕ НА СРОКА НА МЕРКИТЕ
Г.1. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГ
1. Предварителни бележки
(30)
Според Евростат обемът на разглеждания продукт, внасян в Общността от Индия, възлиза на 23 472 тона през ПРП. От това количество 97 % през ПРП се падат на тримата включени в представителната извадка производители износители, като само на Jindal се падат около 90 % от общия обем на износа от Индия за ЕО през ПРП.
(31)
По време на периода на разследване (ПР) на първоначалното разследване (1 април 1999 г. до 31 март 2000 г.) обемът на вноса от Индия е бил 50 590 тона. По време на ПР на предходното разследване срещу субсидии (1 октомври 2003 г. до 30 септември 2004 г.) обемът на вноса от Индия е бил 12 679 тона.
2. Дъмпинг на внос по време на ПРП
2.1. Предварителна бележка
(32)
Както беше посочено в съображение 11 по-горе, за представителната извадка бяха подбрани трима производители износители. За Jindal се отнасят заключенията, представени в съображения 16-26.
2.2. Нормална стойност
(33)
За определянето на нормална стойност за Garware и Ester първо беше проверено дали обемът на отчетените вътрешни продажби на всеки производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали представлява 5 % или повече от отчетения обем на продажбите на разглеждания продукт, изнасян в Общността.
(34)
След това беше установено дали общият обем на вътрешните продажби на всеки вид продукт представлява 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнасян в Общността.
(35)
За видовете на продукта, чиито вътрешни продажби представляваха 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнасян в Общността, беше проверено дали е имало достатъчни продажби, осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. За всеки от видовете на продукта, при който обемът на вътрешните продажби, осъществени на цени над производствените разходи, представляваше повече от 80 % от продажбите, нормалната стойност беше определена на базата на реално платена среднопретеглена цена за всички вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които обемът на печелившите сделки беше равен или по-нисък от 80 %, но не по-нисък от 10 % от продажбите, нормалната стойност се основаваше на реално платената среднопретеглена цена само за печелившите вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които по-малко от 10 % от обема са продавани на вътрешния пазар на цена, която не е била под себестойността на единица продукт, беше прието, че разглежданият вид продукт не е продаван при обичайни търговски условия и следователно нормалната стойност трябва да бъде формирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
За видовете на продукта, при които вътрешните цени на производителя износител не са могли да бъдат използвани за определяне на нормална стойност поради недостатъчна представителност или липса на продажби при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше формирана на базата на производствените разходи, направени от разглеждания производител износител, при отчитане на обоснован размер продажбени, общи и административни разходи („ПОА разходи“) и печалба, в съответствие с член 2, параграф 3 и параграф 6 от основния регламент.
(37)
ПОА разходите се основаваха на разходите, направени от производителя износител във връзка с неговите вътрешни продажби на разглеждания продукт, които бяха счетени за представителни. Маржът на печалбата беше изчислен на базата на среднопретегления марж на печалба на компанията за видовете на продукта, които са се продавали на местния пазар в достатъчни количества при обичайни търговски условия.
2.3. Експортна цена
(38)
По отношение на определянето на износни цени следва да се припомни, че настоящото разследване цели да установи дали, ако защитните мерки се отменят, дъмпингът ще продължи или ще възникне отново. В тази връзка определянето на експортните цени, използвани в изчисляването за дъмпинг, не може да се ограничи до проучване на миналите действия на износителите, а е необходимо да се проучи и вероятното бъдещо развитие на експортните цени. С други думи, необходимо е да се определи дали миналите експортни цени са надежден показател за вероятните бъдещи експортни цени.
(39)
Предвид наличието на ценови гаранции по време на част от ПРП, беше проверено конкретно дали съществуването на тези гаранции е повлияло на предишните експортни цени, така че те да станат ненадеждни за определяне на бъдещо поведение във връзка с износа. Освен това се отбелязва, че ценовите гаранции на Garware и Ester са оттеглени на 9 март 2006 г., а ПРП обхваща периода от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. Както за Garware, така и за Ester беше установено, че експортните сделки, осъществени по време на ПРП, когато ценовата гаранция е била в сила, са извършени на цени, достатъчно близки до минималната импортна цена (МИЦ), за да има съмнение дали тези цени могат да се разглеждат като дълготрайни и определени независимо от МИЦ. Подобен аргумент вече е описан в съображение 28 от Регламент (ЕО) № 366/2006 на Съвета (11).
(40)
По отношение на Garware, сделките, осъществени по време на ПРП след оттеглянето на гаранциите, представляват около 20 % от общия обем на износа и са осъществявани трайно след оттеглянето на гаранцията. С оглед на обемите на износа след изтичането на гаранцията на 8 март 2006 г., се приема, че цените за тези сделки създават добра представа за това каква би била ценовата политика на Garware при отсъствието на гаранциите. Съответно цените, формирани за тези сделки, бяха използвани при изчисляването на експортната цена за всички количества, изнасяни от Garware през целия ПРП.
(41)
По отношение на Ester сделките, осъществени в периода след оттеглянето на гаранциите, представляват само 5 % от общия обем и са били ограничени в много кратък период веднага след оттеглянето на гаранцията. Затова цените на тези сделки не могат да се разглеждат като представителни за експортните цени, които дружеството би поддържало при отсъствието на гаранцията. Както вече беше отбелязано в съображение 39 по-горе, експортните цени за Общността, поддържани от Ester преди оттеглянето на гаранцията, са били много близки до МИЦ. Нещо повече, беше установено също така, че експортните цени на Ester за други трети страни, разглеждани както на база среднопретеглена цена, така и по отделни видове, са значително под цените за Общността, поради което става вероятно при отсъствие на гаранции тези цени за Общността да бъдат изравнени с цените, предлагани за същите видове за други трети страни. Затова се стигна до заключението, че експортните цени на Ester за Общността, когато гаранцията е била в сила, не могат да се използват за определяне на надеждни експортни цени по смисъла на член 2, параграф 8 от основния регламент, в контекста на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките. Като се има предвид, че Ester продава разглеждания продукт в значителни количества по време на ПРП на световния пазар, беше решено експортната цена да се определи въз основа на реално платени или подлежащи на плащане цени за всички трети страни за видовете, продавани в Общността по време на частта от ПРП, когато гаранцията е била в сила. За времето от ПРП след оттеглянето на гаранцията експортната цена беше определена въз основа на цените за Общността, реално платени или подлежащи на плащане.
2.4. Сравнение
(42)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завод. За да се осигури обективно сравнение, беше допуснато съответно намаление под формата на корекции за отчитане на разликите, засягащи сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Съответно бяха направени и корекции за разлики в разходите за транспорт, застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, комисиони, опаковане и кредити, според случая, и бяха подкрепени с проверени доказателства.
(43)
Производителите износители предявиха искане за корекция в експортната цена по отношение на ограничен брой видове износ съгласно член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент, въз основа на размера на ползите, получени при износа по Схемата за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжа“ („DEPB“) след износа. Получените по тази схема кредити за износ на разглеждания продукт биха могли да се използват за компенсиране на митата, дължими за внос на всякакви стоки или да се продават свободно на други дружества. Освен това няма ограничение, съгласно което внасяните стоки следва да се използват само за производството на изнасяния продукт. Производителите не доказаха, че ползите по схемата DEPB след износа са се отразили на сравнимостта на цената и, по-специално, че клиентите редовно са плащали различни цени на вътрешния пазар поради ползите по схемата DEPB. Затова искането беше отхвърлено.
2.5. Дъмпингов марж
(44)
Дъмпинговият марж беше установен въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент. Когато експортните цени се основаваха на цени за трети страни, бяха изчислени подходящи CIF стойности чрез увеличаване на цената франко завод за трети страни със среднопретеглената разлика, по видове продукти, между нивата за Общността за цена франко завод и цена CIF.
(45)
Сравнението показа дъмпингов марж в обхват от 15 до 25 %. Припомня се, че при Jindal беше установен отрицателен дъмпингов марж (вж. съображение 26 по-горе).
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
3.1. Неизползван капацитет
(46)
През ПРП свободният капацитет на всички известни индийски износители беше оценен на 32 000 тона. Въпреки това следва да се отбележи, че от това общо количество 25 000 тона са на индийски износители с 0 % антидъмпингово мито. Вероятно е евентуалното отменяне на антидъмпинговите мерки да има слабо въздействие върху експортната политика на тези дружества. Следователно само около 7 000 тона са на индийски производители с антидъмпингово мито различно от 0 %. Този свободен капацитет, който по време на ПРП представляваше приблизително 30 % от общия обем на вноса на разглеждания продукт от Индия в Общността и 3 % от потреблението в Общността, би могъл да бъде насочен към Общността, ако мерките бъдат отменени.
3.2. Стимули за пренасочване на обеми на продажбите към Общността
(47)
На базата на сравнение на различни видове бе установено, че експортните цени за трети страни на включени в представителната извадка индийски износители с дъмпингов марж различен от 0 % през ПРП, са с 20 до 30 % по-ниски от експортните цени за Общността на същите производители износители. Продажбите на тези двама износители за трети страни са били в значителни количества, възлизащи на 80-90 % от общия размер на техните експортни продажби. Затова беше счетено, че равнището на експортните цени за други трети страни може да се разглежда като показател за вероятното ценово равнище при експортни продажби за Общността, ако мерките бъдат отменени.
(48)
Някои от най-големите пазари на ПЕТ фолио по света са защитени с високи тарифи. По-конкретно, вносът на ПЕТ фолио от Индия за САЩ подлежи на антидъмпингови мита, вариращи между 2,32 % и 24,11 % и изравнителни мита, вариращи между 9 % и 25,27 % в зависимост от съответния индийски износител.
3.3. Заключение
(49)
Следователно се стига до заключението, че, предвид относителните ценови равнища, свободния капацитет и отбелязаните по-горе стимули, съществува вероятност: i) от продължаване на дъмпинга, ii) от увеличаване на количествата, изнасяни за Общността, ако действащите антидъмпингови мерки се отменят.
Г.2. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА ОБЩНОСТТА
(50)
Четирима производители от Общността (Dupont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA и Toray Plastics Europe) напълно съдействаха на разследването. През ПРП те съставляваха около 95 % от продукцията на Общността. Така те представляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(51)
Отбелязва се, че положението по отношение на продукцията на Общността на ПЕТ фолио се е променило от времето на първоначалното разследване. В действителност Kodak Industrie (Франция) вече не произвежда ПЕТ фолио в Общността, а компанията 3M е прехвърлила своята дейност на I.T.P. SpA, (Италия), която преобразува своите инсталации за нови и различни производства. Необходимо е също така да се отбележи, че след като от 1 май 2004 г. Чешката република е член на Европейския съюз, дружеството Fatra a.s. (установено в Чешката република) съставлява част от продукцията на Общността.
Г.3. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА ОБЩНОСТТА
1. Потребление на пазара на Общността
(52)
Общото потребление на Общността беше установено въз основа на статистическите данни на Евростат за вноса, продажбите за Общността от производството на Общността и продажбите на други производители от Общността.
Таблица 1
Потребление в Общността
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
253 890
250 231
251 612
257 177
Индекс (2003 = 100)
100
99
99
101
(53)
В сравнение с 2003 г. потреблението през ПРП е нараснало с 1 % (повече от 3 000 тона).
2. Внос от Индия, Бразилия и Израел: обем, пазарен дял и цени на вноса
(54)
Обемът на вноса в Общността от Индия е нараснал с 86 % между 2003 г. и ПРП, а пазарният дял се е увеличил от 5 % на 9 %, докато цените са намалели с 12 %. Информацията се основава на статическите данни на Евростат.
Таблица 2
Внос от Индия
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
12 597
15 972
23 912
23 472
Индекс (2003 = 100)
100
127
190
186
Пазарен дял
5 %
6 %
10 %
9 %
Цени EUR/тон
2 005
1 890
1 866
1 755
Индекс (2003 = 100)
100
94
93
88
(55)
Вносът от Бразилия и Израел, за който се установи, че заобикаля мерките, както беше посочено в съображение 2 по-горе, е намалял рязко след въвеждането на антидъмпинговите мерки, наложени върху вноса от Индия и върху този внос. Цените на ПЕТ фолио с произход от тези страни са се увеличили с 219 %, след като бяха наложени действия срещу заобикалянето на мерките.
Таблица 3
Внос от Бразилия и Израел
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
6 855
5 527
271
419
Индекс (2003 = 100)
100
91
5
6
Пазарен дял
2 %
2 %
0 %
0 %
Цени EUR/тон (данни от Евростат)
1 581
1 741
4 170
3 461
Индекс (2003 = 100)
100
110
264
219
(56)
Все пак трябва да се има предвид фактът, че при настоящото разследване беше установено, че Jindal не осъществява дъмпинг и че за други дружества (особено Flex Industries Limited и Polyplex Corporation Limited) в предишни разследвания не е установено да осъществяват дъмпинг. Съответно при настоящото разследване ще се разглежда само вносът от Индия и вносът, при който е било установено заобикаляне на мерките. Дъмпинговият внос от Индия и вносът, който подлежи на мита срещу заобикаляне на мерките, е намалял със 70 % между 2003 г. и ПРП - вж. таблица 4 по-долу. Рязкото намаляване на този внос до голяма степен се дължи на предприемането на действия срещу заобикалянето на мерките върху вноса от Бразилия и Израел.
Таблица 4
Внос от Индия + Бразилия + Израел
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
10 383
8 881
3 618
2 766
Индекс (2003 = 100)
100
86
35
27
Пазарен дял
4 %
4 %
1 %
1 %
Цени EUR/тон
1 855
1 852
1 891
1 785
Източник Евростат и данни на компаниите
3. Внос от други трети страни
(57)
Вносът от други трети страни е нараснал с 24 % по време на разглеждания период (от 62 000 тона през 2003 г. на около 77 000 през ПРП), а пазарният дял в Общността, съответстващ на този внос, е нараснал с 5 процентни пункта (от 25 % на 30 %). Основно внос е правен от Южна Корея, САЩ, Тайланд и ОАЕ. Средната цена на тон е намаляла с 11 % между 2003 г. и ПРП. Цифрите се основават на данни на Евростат.
Таблица 5
Държава
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Южна Корея
Обем на вноса
(тонове)
25 895
23 983
22 225
23 878
Индекс (2003 = 100)
100
93
86
92
Пазарен дял
10 %
10 %
9 %
9 %
Цени EUR/тон
2 137
2 146
2 239
2 098
САЩ
Обем на вноса
14 611
18 636
20 544
13 432
Индекс (2003 = 100)
100
128
141
92
Пазарен дял
6 %
7 %
8 %
5 %
Цени EUR/тон
7 575
6 067
4 974
6 690
Тайланд
Обем на вноса
2 858
6 511
8 647
8 647
Индекс (2003 = 100)
100
228
303
303
Пазарен дял
1 %
3 %
3 %
3 %
Цени EUR/тон
1 742
1 764
1 811
1 758
ОАЕ
Обем на вноса
(тона)
1
26
2 478
5 898
Индекс (2004 = 100)
100
9 422
22 427
Пазарен дял
0 %
1 %
2 %
Цени EUR/тон
2 872
1 854
1 790
Общо Южна Корея, САЩ, Тайланд и ОАЕ
Обем на вноса
(тонове)
43 366
49 157
53 894
51 855
Индекс (2003 = 100)
100
80
100
110
Пазарен дял
17 %
20 %
21 %
20 %
Общо държави, различни от Индия, Бразилия и Израел.
Обем на вноса
(тонове)
62 300
65 683
74 191
77 054
Индекс (2003 = 100)
100
105
119
124
Пазарен дял
25 %
26 %
30 %
30 %
Цена
Среднопретеглена цена EUR/тон
3 848
3 756
3 431
3 428
Индекс
100
98
90
89
4. Икономическо състояние на производството на Общността
(58)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички съответни икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на производството на Общността.
4.1. Продукция, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
(59)
През разглеждания период капацитетът е останал стабилен (около 190 000 тона), а продукцията и оползотворяването на капацитета са намалели с 4 %.
Таблица 6
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Продукция в тонове
176 682
175 465
165 348
168 875
Индекс (2003 = 100)
100
99
94
96
Капацитет в тонове
190 694
185 863
186 721
189 832
Индекс (2003 = 100)
100
97
98
100
Оползотворен капацитет
93 %
94 %
89 %
89 %
Индекс (2003 = 100)
100
101
96
96
4.2. Запаси
(60)
Запасите от разглеждания продукт са намалели между 2003 и 2004 г. от 23 929 тона на 22 241 тона, слабо са се повишили през 2005 г. и са намалели до 21 272 тона през ПРП. Намаляването се дължи главно на спад в производството.
Таблица 7
Запаси
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Тонове
23 929
22 241
23 209
21 272
Индекс (2003 = 100)
100
93
97
89
4.3. Обем на продажбите за несвързани клиенти в Общността и пазарен дял
(61)
Обемите, продадени от производството на Общността на несвързани клиенти на пазара на Общността, са намалели с 5 % между 2003 г. и 2005 г. от 142 755 тона на 135 956 тона, увеличили са се слабо между 2005 г. и ПРП, но са достигнали само 98 % от нивото на продажбите от 2003 г. Продажбите на свързани дружества са били незначителни (движили са се между 200 и 300 тона за всяка година от разглеждания период). Освен това пазарният дял на производството на Общността е намалял с 2 процентни пункта между 2003 г. и ПРП.
Таблица 8
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем на продажбите Тонове
142 755
144 282
135 956
139 212
Индекс (2003 = 100)
100
101
95
98
Пазарен дял в общото потребление
56 %
58 %
54 %
54 %
4.4. Продажни цени и разходи
(62)
Единичните продажни цени са намалели с 2 % през разглеждания период (от 2 891 EUR/тон през 2003 г. на 2 819 EUR/тон през ПРП), намалял е и средният разход на тон - от 3 216 EUR/тон през 2003 г. на 3 137 EUR/тон през ПРП. Това намаляване на разходите е осъществено въпреки значителното повишаване на средната цена на повечето суровини (поради покачването на цените на нефта). Тези цифри показват, че за да избегне загуба на голям пазарен дял, производството на Общността не е могло да покрие изцяло производствените си разходи със своите продажни цени.
Таблица 9
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Среднопретеглена цена
(EUR/тон)
2 891
2 865
2 929
2 819
Индекс
100
99
101
98
Среднопретеглен разход
(EUR/тон)
3 216
3 112
3 152
3 137
Индекс (2003 = 100)
100
97
98
98
4.5. Растеж
(63)
Производството на Общността е загубило пазарен дял на пазар, отбелязващ слаб растеж през разглеждания период.
4.6. Заетост, производителност и работни заплати
(64)
Равнището на заетостта в производството на Общността е спаднало с 13 % между 2003 г. и ПРП. Въпреки че средната работна заплата на служител е нараснала с 5 %, са осъществени мерки за рационализация и производителността на служител е нараснала с 9 %. Така разходите за труд на тон продукция са намалели с 4 %.
Таблица 10
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Заетост
2 263
2 112
2 027
1 978
Индекс (2003 = 100)
100
93
90
87
Производителност тон/служител
78
83
82
85
Индекс (2003 = 100)
100
106
104
109
Заплати в 000 EUR
138 876
132 916
129 098
127 375
Индекс (2003 = 100)
100
96
93
92
Средна заплата на служител
61 362
62 922
63 669
64 407
Индекс (2003 = 100)
100
103
104
105
Заплати на произведен тон
786
758
781
754
Индекс (2003 = 100)
100
96
99
96
4.7. Доходност и възвръщаемост на инвестициите
(65)
Доходността от продажбите представлява печалбата, реализирана от продажби на разглеждания продукт в Общността. Възвръщаемостта от инвестиции е изчислена на основата на възвръщаемостта от общи активи.
(66)
Доходността и възвръщаемостта на инвестициите за продажби на разглеждания продукт за несвързани клиенти в Общността, въпреки слабото подобрение през 2004 г. и 2005 г., са останали отрицателни през целия разглеждан период. През ПРП както доходността, така и възвръщаемостта на инвестициите са особено ниски (доходност - 11 % и възвръщаемост на инвестициите - 3,1 %), като отново спадат след 2005 г.
Таблица 11
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Доходност
-11,2 %
-8,6 %
-7,6 %
-11,3 %
Индекс (2003 = 100)
- 100
-77
-68
- 101
Възвръщаемост на инвестициите
-2,6 %
-2,1 %
-1,9 %
-3,1 %
Индекс (2003 = 100)
- 100
-81
-75
- 118
4.8. Паричен поток
(67)
Тенденцията при паричния поток се е влошила, особено през ПРП.
Таблица 12
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Паричен поток в 000 EUR
35 305
34 690
21 980
15 128
Индекс (2003 = 100)
100
98
62
43
4.9. Инвестиции и способност за набиране на капитал
Таблица 13
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Инвестиции в 000 EUR
21 745
18 131
16 772
17 724
Индекс (2003 = 100)
100
83
77
82
(68)
Между 2003 г. и ПРП инвестициите за производство на ПЕТ фолио са намалели с 18 %. През ПРП стойността на инвестициите е нараснала с 6 % в сравнение с положението от 2005 г., но в сравнение с 2003 г. те са останали на по-ниско ниво. По време на разследването се установи, че инвестиции са правени предимно за подобряване на качеството на продукта и за поддържане на производствения капацитет.
(69)
Ниското ниво на инвестициите до голяма степен се обяснява с факта, че дружествата майки от производството на Общността изглежда не са били заинтересовани да инвестират или предоставят гаранции за инвестиции в непечеливши дейности като производството на ПЕТ фолио в Европа.
4.10. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от последиците от предходен дъмпинг
(70)
Анализът по отношение на размера на дъмпинга отчита факта, че са налице действащи мерки за премахване на причиняващия вреди дъмпинг. Както беше посочено по-горе, наличната информация показва, че един от производителите износители, включени в представителната извадка, продължава да продава на Общността на дъмпингови цени. Въпреки че установеният дъмпингов марж е значителен, неговото въздействие върху състоянието на производството на Общността през ПРП не е било съществено, като се има предвид, че пазарният дял на дъмпинговия внос от Индия и вноса, за който е установено, че заобикаля мерките, представляват 1 % от общото потребление на Общността. Jindal определено е допринесъл за влошаване на състоянието на производството на Общността. Въпреки това трябва да се има предвид и това, че дори ако вносът от Jindal се изключи от анализа, производството на Общността не би било в състояние да се възстанови от предходен дъмпинг след налагането на антидъмпингови мерки през 2001 г. поради заобикаляне на мерките (срещу което бяха приети мерки едва в края на 2004 г.) и неподходящите гаранции, които бяха отменени едва миналата година. Не бива да се забравя, че преди налагането на мита срещу избягване на мерките и отменянето на гаранциите, нивото на вноса от индийски дружества, при които е установен дъмпинг, е било три пъти по-високо, отколкото през ПРП.
5. Заключение относно състоянието на пазара на Общността
(71)
Обемът на потреблението на ПЕТ фолио на пазара на Общността е нараснал с 1 %, докато обемът на продажбите на производството на Общността е спаднал с 2 %.
(72)
Икономическото състояние на производството на Общността се е влошило по отношение на повечето фактори за определяне на вредата: продукция, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета (- 4 %), обем на продажбите (- 2 %) и стойност (- 5 %), пазарен дял (- 2 процентни пункта), паричен поток и доходност, инвестиционна активност и възвръщаемост на инвестициите.
(73)
Усилията за преструктуриране, осъществени от производството на Общността по отношение на заетостта, намаляването на разходите и увеличаването на производителността на служителите, не са могли да неутрализират въздействието от повишаването на цените на суровините през разглеждания период. Производствените разходи са били по-високи от продажната цена. Това съвпада с ниското ценово равнище на дъмпинговия внос от Индия и други държави, за които е установено, че заобикалят мерките. Все пак се отбелязва, че ценовият натиск върху производството на Общността отчасти е бил причинен от вноса на Jindal, за който беше установено, че не е дъмпингов през ПРП и е съставлявал около 90 % от общия внос на ПЕТ фолио от Индия.
(74)
Като се има предвид посоченото, положението на производството на Общността все още е нестабилно и всяко увеличаване на дъмпинговия внос по всяка вероятност ще влоши това състояние.
Г.4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ПРИЧИНЯВАНЕ НА ВРЕДА
(75)
Както беше отбелязано по-горе, състоянието на производството на Общността все още е нестабилно. Ще има значително увеличаване на дъмпинговия внос, ако антидъмпинговите мерки се премахнат. Както беше посочено по-горе в съображение 46, индийските износители, които подлежат на антидъмпингово мито, имат потенциала да увеличат обема на своя износ в значителна степен и както беше посочено в съображение 48, някои от най-големите експортни пазари на ПЕТ фолио в света са защитени с високи тарифи, особено пазарът на ПЕТ фолио в САЩ.
(76)
При отсъствието на антидъмпингови мита индийският дъмпингов внос би могъл да упражнява сериозен ценови натиск върху пазара на Общността. Следователно налице са ясни признаци, че има вероятност от повторно причиняване на вреда.
(77)
Като се има предвид посоченото, ако производството на Общността бъде изложено на увеличени обеми на внос от Индия на дъмпингови цени, това би причинило допълнително влошаване на неговото финансово състояние. Следователно на тази основа се стига до заключението, че отменянето на мерките спрямо Индия по всяка вероятност би довело до повторно причиняване на вреда за производството на Общността.
Г.5. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(78)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше преценено дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки би било срещу интереса на Общността като цяло.
(79)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали определянето на интереса на Общността се основава на оценката на всички различни интереси, които са засегнати, т.е. тези на производството на Общността, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
(80)
Следва да бъде припомнено, че при първоначалното разследване беше счетено, че приемането на мерки не противоречи на интересите на Общността. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане и следователно анализ на ситуация, в която вече са налице антидъмпингови мерки, позволява оценяването на всякакво нередно отрицателно въздействие върху заинтересованите страни от настоящите антидъмпингови мерки.
(81)
На тази основа беше проучено дали въпреки заключенията за вероятност от повторението на причиняващия вреди дъмпинг, съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че не е в интерес на Общността да продължи прилагането на мерките в този конкретен случай.
(82)
За да се оцени вероятното въздействие от налагане или липса на налагане на мерки, беше поискана информация от всички заинтересовани страни, за които или беше известно, че са заинтересовани, или се бяха представили. На тази основа Комисията разпрати въпросници до производството на Общността, 9 несвързани вносители и 23 ползватели. Освен това Комисията се свърза и с всички други известни производители от Общността, които не бяха предоставили исканата информация в полза на разследването, за да получи основна информация за тяхната продукция и продажби.
1. Въздействие върху производството на Общността
(83)
Припомня се, че производството на Общността все още е в уязвимо състояние, както беше посочено в съображения 58-74.
(84)
Продължаването на мерките се очаква да облекчи изкривяването на пазара и потискането на цените. Мерките биха дали възможност на производството на Общността най-малкото да запази своите продажби и да печели от икономиите от мащаба.
(85)
В противен случай, ако се прекратят антидъмпинговите мерки, е вероятно отрицателната тенденция във финансовото състояние на производството на Общността да продължи и дори да се влоши. Производството на Общността ясно се характеризира със спад в приходите поради понижени цени и намаляващ пазарен дял.
(86)
Съответно продължаването на антидъмпинговите мерки би било в интерес на производството на Общността.
2. Въздействие върху вносители и ползватели
(87)
Само един вносител/ползвател и четири ползватели сътрудничиха на разследването и предоставиха пълни отговори. Те представляват 16,3 % от общото потребление на Общността на ПЕТ фолио и са посочили, че продължаването на антидъмпинговите мита не би имало значително въздействие върху техните дружества.
3. Заключение относно интереса на Общността
(88)
Като се вземат предвид всички посочени фактори, се стига до заключението, че налагането на мерки не би имало значително отрицателно въздействие, ако изобщо има такова, върху състоянието на ползвателите и вносителите на разглеждания продукт.
(89)
На тази основа се прави заключение, че не са налице убедителни доводи да не се продължат антидъмпинговите мерки заради интереса на Общността.
Д. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(90)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча продължаването на съществуващите мерки. На страните също така беше даден срок да представят становища във връзка с настоящото оповестяване.
(91)
Въз основа на изложените факти и съображения се заключава, че в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент частичното междинно преразглеждане, проведено само за Jindal, следва да бъде прекратено и антидъмпинговото мито от 0 %, наложено в първоначалното разследване върху вноса на ПЕТ фолио, произвеждано и изнасяно за Европейската общност от Jindal, да бъде запазено.
(92)
Във връзка с преразглеждането с оглед изтичане на срока на мерките, предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент и въз основа на горните заключения, антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на ПЕТ фолио с произход от Индия, следва да бъдат продължени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Частичното междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход, inter alia, от Индия, обикновено деклариран с кодове по КН ex39206219 и ex39206290, доколкото тези мерки засягат индийския производител износител Jindal Poly Films Limited, се прекратява.
Член 2
1. С настоящото се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ), попадащо под кодове по КН ex39206219 (ТАРИК кодове 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976, 3920621978 и 3920621994) и ex39206290 (кодове по ТАРИК 3920629033 и 3920629094), с произход от Индия.
2. Ставката на антидъмпинговото мито, приложимо към нетната цена франко границата на Общността преди обмитяване на продуктите, произведени от изброените по-долу дружества, е както следва:
Дружество
Окончателно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar,
Behind South Extension Part-1,
New Delhi - 110 003,
Индия
17,3
A026
Flex Industries Limited
A-1, Sector 60,
Noida 201 301, (U.P.),
Индия
0,0
A027
Garware Polyester Limited
Garware House,
50-A, Swami Nityanand Marg,
Vile Parle (East),
Mumbai 400 057,
Индия
6,8
A028
Jindal Poly Films Limited
56 Hanuman Road,
New Delhi 110 001,
Индия
0,0
A030
MTZ Polyfilms Limited
New India Centre, 5th floor,
17 Co-operage Road,
Mumbai 400 039,
Индия
18,0
A031
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1,
Noida 201 301,
Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh,
Индия
0,0
A032
SRF Limited
Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg
New Delhi 110-002
Индия
3,5
A753
Всички останали дружества
17,3
A999
3. Когато някоя страна представя достатъчно доказателства на Комисията
-
че не е изнасяла стоките, описани в параграф 1 в периода от 1 април 1999 г. до 31 март 2000 г. и от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г.,
-
че не е свързана с никой от износителите или производителите, които подлежат на мерките, наложени с Регламент (ЕО) № 366/2006, и
-
че е изнасяла разглежданите стоки след периода от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. или че е приела неотменимо договорно задължение за износ на значително количество за Общността,
тогава Съветът, с обикновено мнозинство, по предложение, внесено от Комисията, след консултация с Консултативния комитет, може да измени параграф 2 чрез добавяне на тази страна в списъка на дружествата, които подлежат на антидъмпингови мерки, както е посочено в таблицата в параграф 2, като окончателното мито е среднопретеглената митническа ставка от 3,5 %.
4. С настоящото окончателното остатъчно антидъмпингово мито, приложимо за внос от Индия, посочено в параграф 2, се въвежда и за внос на същото фолио от полиетилен терефталат, изпращано от Бразилия и от Израел (независимо дали е декларирано като произхождащо от Бразилия или от Израел) (кодове по ТАРИК 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621977, 3920621992, 3920629031, 3920629092) с изключение на продуктите, произвеждани от:
Terphane Ltda BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Бразилия (Допълнителен код по ТАРИК A569);
Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Израел (Допълнителен код по ТАРИК A570);
Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd., Kibbutz Hanita, 22885, Израел (Допълнителен код по ТАРИК A691).
5. Прилагат се действащите разпоредби относно митническите задължения, освен ако не е предвидено друго.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 30 октомври 2007 година.
RÈGLEMENT (CE) No 1292/2007 DU CONSEIL
du 30 octobre 2007
instituant un droit antidumping définitif sur les importations de feuilles en polyéthylène téréphtalate (PET) originaires de l’Inde à la suite d’un réexamen du délai d’expiration conformément à l’article 11, paragraphe 2, du règlement (CE) no 384/96 du Conseil et mettant un terme au réexamen intermédiaire partiel de ces importations conformément à l’article 11, paragraphe 3, du règlement (CE) no 384/96
LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
vu le traité instituant la Communauté européenne,
vu le règlement (CE) no 384/96 du Conseil du 22 décembre 1995 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après dénommé «le règlement de base»), et notamment son article 11, paragraphes 2 et 3,
vu la proposition présentée par la Commission après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. PROCÉDURE
1. Mesures en vigueur
(1)
Le règlement (CE) no 1676/2001 du Conseil (2), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1424/2006 du Conseil (3), instituait un droit antidumping définitif sur les importations de feuilles en polyéthylène téréphtalate (PET) originaires, entre autres, de l’Inde. Les mesures, soumises aux réexamens susmentionnés, comportaient un droit antidumping ad valorem compris entre 0 % et 18 % applicable aux importations effectuées auprès d’exportateurs nommément cités, le taux de droit résiduel applicable aux importations effectuées auprès de toutes les autres sociétés s’élevant à 17,3 %. L’enquête ayant conduit à l’adoption du règlement (CE) no 1676/2001 tel que modifié est ci-après dénommée «l’enquête initiale».
(2)
Les mesures relatives aux importations en provenance de l’Inde dans l’enquête initiale ont été appliquées aux importations de feuilles en PET expédiées du Brésil et d’Israël, que celles-ci soient déclarées originaires de ces pays ou pas, conformément au règlement (CE) no 1975/2004 du Conseil (4).
(3)
La Commission, par la décision 2001/645/CE (5), a accepté les engagements relatifs à l’enquête initiale offerts par cinq producteurs indiens. Ces engagements ont été abrogés par la décision 2006/173/CE de la Commission (6).
(4)
Le règlement (CE) no 367/2006 du Conseil, modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1124/2007 du Conseil (7), a institué un droit compensatoire définitif sur les importations de feuilles en PET originaires de l’Inde. Les mesures comportaient des droits ad valorem allant de 7 % à 19,1 % applicables aux importations effectuées auprès d’exportateurs nommément cités, le taux de droit résiduel applicable aux importations effectuées auprès de toutes les autres sociétés s’élevant à 19,1 %. L’enquête ayant conduit à l’adoption du règlement (CE) no 367/2006 tel que modifié est ci-après dénommée «l’enquête antisubventions préalable».
2. Demande de réexamen
(5)
Le 23 mai 2006 et le 3 juillet 2006 respectivement, une demande de réexamen des mesures parvenant à expiration conformément à l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base et une demande de réexamen intermédiaire partiel conformément à l’article 11, paragraphe 3, du règlement de base, limité à l’examen du dumping pour Jindal Poly Films Limited (ci-après dénommée «Jindal»), ont été déposées par les producteurs communautaires suivants: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH et Nuroll SpA (ci-après dénommés «les requérantes»). Les requérantes représentent une proportion majeure de la production communautaire de feuilles en PET.
(6)
Les requérantes ont allégué et fourni des éléments de preuve à première vue suffisants indiquant: a) la probabilité d’une continuation ou d’une réapparition du dumping et du préjudice causé à l’industrie communautaire, et b) le changement durable des circonstances du dumping ayant motivé l’instauration de mesures visant Jindal.
3. Enquête
(7)
La Commission, après consultation du comité consultatif, a établi qu’il existait des éléments de preuve suffisants pour justifier l’ouverture d’un réexamen des mesures parvenant à expiration au titre de l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base et d’un réexamen intermédiaire partiel au titre de l’article 11, paragraphe 3, du règlement de base; elle a ensuite publié les avis d’ouverture correspondants au Journal officiel de l’Union européenne le 22 août 2006 (8) et le 25 août 2006 (9) respectivement.
(8)
Le réexamen intermédiaire partiel était limité à l’examen du dumping pour Jindal. La période d’enquête (ci-après dénommée «période d’enquête») a été instaurée pour les deux réexamens du 1er juillet 2005 au 30 juin 2006. Le contrôle des tendances permettant d’apprécier la probabilité d’une continuation ou d’une réapparition du préjudice couvrait la période comprise entre 2003 et la fin de la période d’enquête (ci-après dénommée «la période considérée»).
4. Parties concernées
(9)
La Commission a informé officiellement les producteurs-exportateurs, les représentants des pays exportateurs, les producteurs communautaires, les importateurs et les utilisateurs concernés de l’ouverture du réexamen des mesures parvenant à expiration. Dans le cadre des deux réexamens, elle a donné aux parties intéressées la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans les avis d’ouverture.
(10)
Toutes les parties intéressées qui l’ont demandé et qui ont montré qu’il y avait des raisons particulières de les entendre ont été entendues.
(11)
Dans le cadre du réexamen des mesures parvenant à expiration et en raison du nombre apparemment élevé de producteurs-exportateurs indiens de feuilles en PET cités dans la demande, il a été envisagé, dans l’avis d’ouverture, de recourir à la technique de l’échantillonnage conformément à l’article 17 du règlement de base. Afin de décider s’il était réellement nécessaire de procéder par échantillonnage et, le cas échéant, de déterminer la composition de l’échantillon, tous les producteurs-exportateurs ont été invités à se faire connaître et à fournir, comme indiqué dans l’avis d’ouverture, des informations de base sur leurs activités liées au produit concerné au cours de la période d’enquête. Six producteurs-exportateurs indiens ont exprimé leur volonté de coopérer. Parmi ces derniers, trois sociétés (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited et Jindal) ont été retenues pour l’échantillonnage et ont reçu un questionnaire. Ces dernières représentaient le plus grand volume représentatif d’exportations de feuilles en PET vers la Communauté permettant d’enquêter raisonnablement dans le délai imparti, conformément à l’article 17, paragraphe 1, du règlement de base.
(12)
La Commission a également envoyé un questionnaire à toutes les autres parties concernées ou qui se sont fait connaître dans les délais fixés dans l’avis d’ouverture. Quatre producteurs communautaires, les trois producteurs-exportateurs choisis pour l’échantillonnage, un importateur/utilisateur et quatre utilisateurs ont renvoyé des réponses complètes.
(13)
La Commission a recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires pour déterminer le dumping et le préjudice, ainsi que la probabilité de les voir continuer ou réapparaître, et pour estimer si le maintien des mesures serait dans l’intérêt de la Communauté. Des visites de vérification ont été effectuées auprès des parties intéressées suivantes.
a)
Producteurs communautaires:
-
Dupont Teijin Films (Luxembourg),
-
Mitsubishi Polyester Film GmbH (Allemagne),
-
Nuroll SpA (Italie),
-
Toray Plastics Europe (France).
b)
Producteurs-exportateurs indiens:
-
Ester Industries Limited, New Delhi,
-
Garware Polyester Limited, Aurangabad,
-
Jindal Poly Films Limited, New Delhi.
c)
Importateur-utilisateur lié à la Communauté:
-
Rexor SAS (France).
d)
Importateur/utilisateur:
-
Coverne SpA (Italie).
e)
Utilisateurs:
-
Safta SpA (Italie),
-
Metalvuoto SpA (Italie).
B. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
1. Produit concerné
(14)
Le produit concerné est le même que celui de l’enquête initiale, à savoir des feuilles en polyéthylène téréphtalate (PET) originaires de l’Inde, habituellement déclarées sous les codes NC ex39206219 et ex39206290.
2. Produit similaire
(15)
Comme lors de l’enquête initiale, il a été constaté que les feuilles en PET produites et vendues sur le marché intérieur indien, celles exportées de l’Inde vers la Communauté ainsi que celles produites et vendues par les producteurs communautaires présentent les mêmes caractéristiques physiques et techniques de base et sont destinées aux mêmes usages. Il s’agit, en conséquence, de produits similaires au sens de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
C. RÉEXAMEN INTERMÉDIAIRE PARTIEL: DUMPING
1. Valeur normale
(16)
Pour établir la valeur normale, il a d’abord été vérifié si les ventes intérieures totales de Jindal étaient représentatives au sens de l’article 2, paragraphe 2, du règlement de base, c’est-à-dire si ces ventes représentaient au moins 5 % du volume total des ventes du produit concerné à l’exportation vers la Communauté.
(17)
Il a ensuite été déterminé, pour chaque type de produits, si les ventes intérieures totales représentaient au moins 5 % du volume des ventes à l’exportation vers la Communauté.
(18)
Pour les types de produits dont les ventes intérieures représentaient au moins 5 % du volume des ventes du même type à l’exportation vers la Communauté, il a été examiné si le volume des ventes réalisées au cours d’opérations commerciales normales était suffisant, au sens de l’article 2, paragraphe 4, du règlement de base. Lorsque, pour chaque type de produit, le volume des ventes intérieures effectuées à un prix supérieur au coût de production représentait au moins 80 % des ventes, la valeur normale a été établie sur la base du prix moyen pondéré effectivement payé pour toutes les ventes intérieures. Pour les types dont le volume de transactions rentables était égal ou inférieur à 80 %, mais pas inférieur à 10 % des ventes, la valeur normale a été établie sur la base du prix moyen pondéré effectivement payé pour les seules ventes intérieures bénéficiaires. Quant aux types de produits dont moins de 10 % du volume des ventes ont été réalisés sur le marché intérieur à un prix non inférieur au coût unitaire, il a été considéré qu’ils n’étaient pas vendus au cours d’opérations commerciales normales et que la valeur normale devait dès lors être interprétée conformément à l’article 2, paragraphe 3, du règlement de base.
(19)
Pour les types de produit dont les prix nationaux du producteur-exportateur n’ont pas pu être utilisés pour établir la valeur normale soit parce que les ventes n’étaient pas représentatives soit parce que la proportion de ventes effectuées au cours d’opérations commerciales normales était insuffisante, la valeur normale a été construite sur la base des coûts de fabrication supportés par le producteur-exportateur concerné augmentés d’un montant raisonnable correspondant aux frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux ainsi qu’au bénéfice, conformément à l’article 2, paragraphes 3 et 6, du règlement de base.
(20)
Les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux ont été établis sur la base des coûts supportés par le producteur-exportateur sur ses ventes intérieures du produit concerné qui ont été jugées représentatives. La marge bénéficiaire a été calculée en établissant la marge bénéficiaire moyenne pondérée réalisée par la société sur les types de produit vendus sur le marché intérieur en quantités suffisantes au cours d’opérations commerciales normales.
2. Prix à l’exportation
(21)
La majeure partie des ventes à l’exportation du produit concerné effectuées vers la Communauté pendant la période d’enquête était destinée à des consommateurs indépendants. En conséquence, conformément aux dispositions de l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base, le prix à l’exportation a été établi sur la base du prix à l’exportation effectivement payé ou à payer.
(22)
Certaines ventes à l’exportation ont été effectuées pour le compte d’une société liée à la Communauté. Celle-ci n’a pas revendu les marchandises directement, mais les a transformées en substance jusqu’à rendre impossible la définition d’un prix à l’exportation du produit exporté à partir du prix de revente du produit transformé conformément à l’article 2, paragraphe 9, du règlement de base. Les prix des produits similaires pratiqués par Jindal envers cette société ont été comparés à ceux pratiqués envers ses clients non liés à la Communauté pendant la période d’enquête. Ces deux séries de prix s’avérant conformes pour chaque type de produit, il a été conclu que les prix pratiqués par Jindal envers son client communautaire étaient fiables et pouvaient être utilisés pour définir le prix à l’exportation.
3. Comparaison
(23)
La valeur normale et le prix à l’exportation ont été comparés sur une base départ usine. Aux fins d’une comparaison équitable, il a été dûment tenu compte, sous forme d’ajustements, des différences qui affectaient la comparabilité des prix, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base. Lorsqu’ils étaient applicables et étayés par des éléments de preuve vérifiés, des ajustements ont donc été faits au titre des différences relatives aux remises et aux rabais, au transport, aux assurances, aux frais de manutention, aux frais de chargement et aux coûts accessoires, aux coûts d’emballage, au coût du crédit et aux commissions.
(24)
Jindal a demandé un ajustement de la valeur normale pour tenir compte du droit à l’importation qui, en vertu du régime de licences préalables (ALS), n’était pas perçu sur les importations de matières premières entrant dans la fabrication de produits destinés à l’exportation. Cet ALS permet l’importation de matières premières exemptes de droits pour autant que la société exporte une quantité et une valeur correspondantes de produit fini déterminées par des ratios intrants-extrants fixés officiellement. Les importations effectuées dans le cadre dudit régime peuvent être utilisées soit pour produire des biens destinés à l’exportation, soit pour remplacer des intrants d’origine nationale consommés pour produire ces biens. La société a fait valoir qu’elle effectuait les exportations du produit concerné à destination de la Communauté pour satisfaire aux obligations imposées par le régime pour les matières premières importées. Il n’y a pas eu de conclusion portant sur l’éventuelle garantie d’un ajustement dans le cadre de cette requête, puisque, la société n’ayant à aucun moment pratiqué le dumping pendant la période d’enquête, il n’y aurait pas d’impact sur le résultat final de cette dernière.
4. Marge de dumping
(25)
La marge de dumping a été établie sur la base d’une comparaison entre la valeur normale moyenne pondérée et le prix à l’exportation moyen pondéré, conformément à l’article 2, paragraphe 11, du règlement de base.
(26)
Cette comparaison a révélé une marge de dumping négative.
5. Caractère durable du changement de circonstances
(27)
Conformément à l’article 11, paragraphe 3, du règlement de base, il a aussi été examiné si le changement de circonstances pouvait raisonnablement être considéré comme durable.
(28)
À cet égard, il est rappelé que Jindal n’a pas pratiqué le dumping lors de deux enquêtes consécutives ayant donné lieu au règlement (CE) no 1676/2001 du Conseil et au règlement (CE) no 390/2005 du Conseil (10). Cette constatation d’absence de dumping a été confirmée par l’enquête actuelle et aucun élément n’indique que cette situation d’absence de dumping ne serait pas de nature durable.
(29)
Il est donc considéré que les mesures en vigueur visant Jindal donnent les résultats escomptés et doivent rester inchangées.
D. RÉEXAMEN DES MESURES VENANT À EXPIRATION
D.1 PROBABILITÉ D’UNE CONTINUATION OU D’UNE RÉAPPARITION DU DUMPING
1. Remarques préliminaires
(30)
Selon Eurostat, le volume du produit concerné importé depuis l’Inde vers la Communauté atteignait 23 472 tonnes pendant la période d’enquête, dont 97 % étaient fournis par les trois producteurs-exportateurs formant l’échantillon et environ 90 % par Jindal uniquement.
(31)
Au cours de la période d’enquête de l’enquête initiale (du 1er avril 1999 au 31 mars 2000), le volume des importations depuis l’Inde atteignait 50 590 tonnes. Au cours de la période d’enquête antisubventions précédente (du 1er octobre 2003 au 30 septembre 2004), ce volume atteignait 12 679 tonnes.
2. Dumping des importations pendant la période d’enquête
2.1. Remarque préliminaire
(32)
Comme indiqué au considérant 11 ci-dessus, trois producteurs-exportateurs ont été choisis pour former un échantillon. Les résultats présentés aux considérants 16 à 26 s’appliquent à Jindal.
2.2. Valeur normale
(33)
Pour établir la valeur normale de Garware et Ester, il a d’abord été vérifié si les ventes intérieures de chacun des producteurs-exportateurs étaient représentatives conformément à l’article 2, paragraphe 2, du règlement de base, c’est-à-dire si ces ventes représentaient au moins 5 % du volume total des ventes déclaré du produit concerné à l’exportation vers la Communauté.
(34)
Il a ensuite été déterminé, pour chaque type de produits, si les ventes intérieures totales représentaient au moins 5 % du volume des ventes à l’exportation vers la Communauté.
(35)
Pour les types de produits dont les ventes intérieures représentaient au moins 5 % du volume des ventes du même type à l’exportation vers la Communauté, il a été examiné si le volume des ventes réalisées au cours d’opérations commerciales normales était suffisant, au sens de l’article 2, paragraphe 4, du règlement de base. Lorsque, pour un type de produit, le volume des ventes intérieures effectuées à un prix supérieur au coût de production représentait au moins 80 % des ventes, la valeur normale a été établie sur la base du prix moyen pondéré effectivement payé pour toutes les ventes intérieures. Pour les types de produit dont le volume de transactions rentables était égal ou inférieur à 80 %, mais pas inférieur à 10 % des ventes, la valeur normale a été établie sur la base du prix moyen pondéré effectivement payé pour les seules ventes intérieures bénéficiaires. Quant aux types de produits dont moins de 10 % du volume des ventes ont été réalisés sur le marché intérieur à un prix non inférieur au coût unitaire, il a été considéré qu’ils n’étaient pas vendus au cours d’opérations commerciales normales et que la valeur normale devait dès lors être interprétée conformément à l’article 2, paragraphe 3, du règlement de base.
(36)
Pour les types de produits dont les prix intérieurs pratiqués par le producteur-exportateur n’ont pas pu être utilisés pour établir la valeur normale, soit parce que les ventes n’étaient pas représentatives, soit parce que la proportion de ventes effectuées au cours d’opérations commerciales normales était insuffisante, la valeur normale a été établie sur la base des coûts de fabrication supportés par le producteur-exportateur concerné, augmentés d’un montant raisonnable correspondant aux frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux ainsi qu’au bénéfice, conformément à l’article 2, paragraphes 3 et 6, du règlement de base.
(37)
Les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux ont été établis sur la base des coûts supportés par le producteur-exportateur sur ses ventes intérieures du produit concerné qui ont été jugées représentatives. La marge bénéficiaire a été calculée en établissant la marge bénéficiaire moyenne pondérée réalisée par la société sur les types de produit vendus sur le marché intérieur en quantités suffisantes au cours d’opérations commerciales normales.
2.3. Prix à l’exportation
(38)
Pour définir les prix à l’exportation, il faut rappeler que la présente enquête cherche à établir si, en cas d’abrogation des mesures de protection, le dumping continuerait ou réapparaîtrait. Dans ce contexte, la détermination des prix à l’exportation utilisés dans le calcul du dumping ne peut se limiter à un examen du comportement passé des exportateurs; il convient de tenir également compte de leur évolution probable à l’avenir. En d’autres termes, il y a lieu de déterminer si les prix à l’exportation pratiqués à une période donnée fournissent des indications fiables sur leur évolution probable à l’avenir.
(39)
En l’espèce, compte tenu du fait que des engagements sur les prix existaient pendant une partie de la période d’enquête, il a été examiné en particulier si l’existence de ces engagements avait influencé les prix à l’exportation pratiqués précédemment, au point de les rendre impropres à une extrapolation du comportement futur des exportateurs. En outre, les engagements tarifaires de Garware et Ester ont été annulés le 9 mars 2006, alors que la période d’enquête couvrait la période comprise entre le 1er juillet 2005 et le 30 juin 2006. Il est apparu que Garware et Ester ont réalisé des transactions à l’exportation pendant la période d’enquête, alors que l’engagement tarifaire était en vigueur, à des prix se rapprochant suffisamment du programme indicatif pluriannuel pour soulever un doute quant à leur nature durable et leur application indépendamment de ce programme. Un tel raisonnement a déjà été décrit au considérant 28 du règlement (CE) no 366/2006 du Conseil (11).
(40)
Quant à Garware, les transactions effectuées pendant la période d’enquête après l’annulation des engagements ont couvert environ 20 % du volume total des exportations et ont été effectuées régulièrement après l’annulation des engagements. Au vu des volumes exportés après le 8 mars 2006, date d’expiration des engagements, les prix pratiqués dans ces transactions sont significatifs de ce qu’aurait été la politique tarifaire de Garware sans ces engagements. Par conséquent, les prix établis pour ces transactions ont été retenus pour calculer le prix à l’exportation de toutes les quantités exportées par Garware tout au long de la période d’enquête.
(41)
Quant à Ester, les transactions effectuées pendant la période d’enquête après l’annulation des engagements ne couvrent que 5 % du volume total et ont été limitées à une très courte période immédiatement après l’annulation des engagements. Ainsi, les prix pratiqués au cours de ces transactions ne peuvent pas être considérés comme représentatifs des prix à l’exportation que cette société aurait appliqués en l’absence d’engagements. Comme susmentionné au considérant 39, les prix à l’exportation vers la Communauté pratiqués par Ester avant l’annulation des engagements étaient très proches de ceux du programme indicatif pluriannuel. De plus, les prix pratiqués par Ester lors de ventes vers d’autres pays tiers, analysés sur une base moyenne pondérée et par type de produits, étaient considérablement inférieurs à ceux pratiqués à l’exportation vers la Communauté, ce qui rend probable que ces derniers, en l’absence d’engagements, seraient alignés sur les prix pratiqués, pour les mêmes types de produits, lors de ventes à l’exportation vers des pays tiers. Il a donc été conclu que les prix à l’exportation pratiqués par Ester vers la Communauté lorsque les engagements étaient en vigueur ne pouvaient pas être utilisés pour fixer des prix à l’exportation fiables, au sens de l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base, dans le cadre du présent réexamen des mesures venant à expiration. Ester ayant vendu le produit concerné en grandes quantités pendant la période d’enquête sur le marché mondial, il a été décidé de fixer le prix à l’exportation des modèles vendus à la Communauté pendant la période d’enquête lorsque l’engagement était en vigueur en se basant sur les prix effectivement payés ou à payer à tous les pays tiers. Concernant la partie de la période d’enquête après l’annulation des engagements, ce prix a été fixé en se basant sur les prix effectivement payés ou à payer à la Communauté.
2.4. Comparaison
(42)
La valeur normale et le prix à l’exportation ont été comparés sur une base départ usine. Aux fins d’une comparaison équitable, il a été dûment tenu compte, sous forme d’ajustements, des différences qui affectaient la comparabilité des prix, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base. En conséquence, des ajustements ont été effectués au titre des différences relatives aux coûts de transport, d’assurance, de manutention, de chargement et aux coûts accessoires, aux commissions, aux coûts d’emballage et au coût du crédit, lorsqu’il y avait lieu et que des éléments de preuve vérifiés le justifiaient.
(43)
Pour un nombre limité d’opérations d’exportation, les producteurs-exportateurs ont demandé un ajustement sur le prix à l’exportation, conformément à l’article 2, paragraphe 10, point k), du règlement de base, correspondant au montant des avantages conférés à l’exportation en vertu du régime de crédits de droits à l’importation (DEPB) postérieurement à l’exportation. Ce régime prévoit que les crédits reçus à l’exportation du produit concerné peuvent être utilisés pour acquitter les droits de douane dus sur les importations de toute marchandise ou être vendus librement à d’autres sociétés. Qui plus est, la société bénéficiaire n’a aucune obligation d’affecter les marchandises importées à la production du produit exporté. Les producteurs n’ont pas pu prouver que l’avantage conféré par le régime de crédits de droits à l’importation accordés postérieurement à l’exportation affectait la comparabilité des prix et, plus particulièrement, que les clients payaient systématiquement des prix différents sur le marché intérieur en raison de ce régime. La demande a dès lors été rejetée.
2.5. Marge de dumping
(44)
La marge de dumping a été établie sur la base d’une comparaison entre la valeur normale moyenne pondérée et le prix à l’exportation moyen pondéré, conformément à l’article 2, paragraphe 11, du règlement de base. Lorsque les prix à l’exportation reposaient sur des prix pratiqués à l’égard de pays tiers, les valeurs caf appropriées étaient calculées en ajoutant au prix départ usine vers les pays tiers la différence moyenne pondérée, par type de produit, entre les prix à l’exportation vers la Communauté au niveau départ usine et au niveau caf.
(45)
Cette comparaison a mis en exergue une marge de dumping comprise entre 15 % et 25 %, alors qu’elle était négative pour Jindal (voir considérant 26 ci-dessus).
3. Évolution des importations en cas d’abrogation des mesures
3.1. Capacités inutilisées
(46)
Pendant la période d’enquête, la capacité de réserve de tous les exportateurs indiens connus était estimée à 32 000 tonnes. Cependant, il convient de noter que sur cette quantité, environ 25 000 tonnes sont attribuées aux exportateurs indiens sans aucun droit antidumping. L’abrogation éventuelle des mesures antidumping aura probablement peu d’incidence sur la politique d’exportation de ces entreprises. Ainsi, on attribue seulement 7 000 tonnes aux exportateurs indiens avec un pourcentage de droit antidumping supérieur à 0 %. En cas d’abrogation des mesures, cette dernière capacité de réserve qui, pendant la période d’enquête, représentait environ 30 % du volume total d’importation du produit concerné depuis l’Inde vers la Communauté et 3 % de la consommation communautaire, pourrait être orientée vers la Communauté.
3.2. Incitation à rediriger les volumes de ventes vers la Communauté
(47)
En comparant les modèles, les prix à l’exportation vers les pays tiers pratiqués par les exportateurs indiens choisis pour former l’échantillon ayant une marge de dumping supérieure à 0 % étaient 20 % à 30 % inférieurs à leurs prix pratiqués vers la Communauté pendant la période d’enquête. Les ventes de ces deux exportateurs à destination de pays tiers portaient sur des quantités importantes correspondant à 80 % à 90 % de leurs ventes totales à l’exportation. Il a donc été considéré que le niveau des prix à l’exportation vers d’autres pays tiers pouvait être indicatif de ce que serait probablement celui des ventes à l’exportation vers la Communauté en cas d’abrogation des mesures.
(48)
Certains marchés mondiaux majeurs à l’exportation de feuilles en PET sont protégés par des droits de douane élevés. En particulier, les importations américaines de feuilles en PET en provenance de l’Inde sont soumises à des droits antidumping allant de 2,32 % à 24,11 % et des droits compensatoires allant de 9 % à 25,27 % selon l’exportateur indien concerné.
3.3. Conclusion
(49)
Au vu des niveaux de prix relatifs, des capacités de réserve et des primes susmentionnés, il est donc conclu qu’il existe une probabilité: i) de continuité du dumping; et ii) d’augmentation des quantités exportées vers la Communauté en cas d’annulation des mesures antidumping en vigueur.
D.2 DÉFINITION DE L’INDUSTRIE COMMUNAUTAIRE
(50)
Quatre producteurs communautaires (Dupont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA et Toray Plastics Europe) ont pleinement coopéré à l’enquête. Pendant la période d’enquête, ils représentaient environ 95 % de la production communautaire. Ils forment donc l’industrie communautaire au sens de l’article 4, paragraphe 1, et de l’article 5, paragraphe 4, du règlement de base.
(51)
Il est noté que la situation de la production communautaire de feuilles en PET a changé depuis l’enquête initiale. En effet, Kodak Industrie (France) ne produit plus de feuilles en PET au sein de la Communauté et 3M a transféré son activité à I.T.P. SpA (Italie), axant son site vers de nouvelles productions différentes. Il faut également souligner que, depuis le 1er mai 2004, date d’adhésion de la République tchèque à l’Union européenne, la société Fatra a.s. (basée en République tchèque) fait partie de la production communautaire.
D.3 SITUATION SUR LE MARCHÉ COMMUNAUTAIRE
1. Consommation sur le marché communautaire
(52)
La consommation communautaire totale a été calculée à partir des statistiques d’importation effectuées par Eurostat, des ventes de l’industrie communautaire au sein de la Communauté et des ventes d’autres producteurs communautaires.
Tableau 1
Consommation communautaire
2003
2004
2005
Période d’enquête (1.7.2005-30.6.2006)
Volume (tonnes)
253 890
250 231
251 612
257 177
Indice (2003 = 100)
100
99
99
101
(53)
Par rapport à 2003, la consommation a augmenté de 1 % (plus de 3 000 tonnes) pendant la période d’enquête.
2. Importations depuis l’Inde, le Brésil et Israël: volumes, parts de marché et prix d’importation
(54)
Le volume des importations vers la Communauté depuis l’Inde a augmenté de 86 % entre 2003 et la période d’enquête, et la part de marché est passée de 5 % à 9 % alors que les prix ont baissé de 12 %. Les données reposent sur des statistiques d’Eurostat.
Tableau 2
Importations en provenance de l’Inde
2003
2004
2005
Période d’enquête (1.7.2005-30.6.2006)
Volume (tonnes)
12 597
15 972
23 912
23 472
Indice (2003 = 100)
100
127
190
186
Part de marché
5 %
6 %
10 %
9 %
Prix (euros/tonne)
2 005
1 890
1 866
1 755
Indice (2003 = 100)
100
94
93
88
(55)
Les importations en provenance du Brésil et d’Israël dont il est estimé qu’elles constituent un contournement selon le considérant 2 ci-dessus ont considérablement chuté à la suite de la généralisation des mesures antidumping applicables aux importations en provenance de l’Inde. Les prix des feuilles en PET originaires de ces pays ont augmenté de 219 % après la mise en place des mesures anticontournement.
Tableau 3
Importations en provenance du Brésil et d’Israël
2003
2004
2005
Période d’enquête (1.7.2005-30.6.2006)
Volume (tonnes)
6 855
5 527
271
419
Indice (2003 = 100)
100
91
5
6
Part de marché
2 %
2 %
0 %
0 %
Prix euros/tonne (chiffres Eurostat)
1 581
1 741
4 170
3 461
Indice (2003 = 100)
100
110
264
219
(56)
Cependant, il faut prendre en considération le fait que Jindal n’a pas appliqué de dumping au cours de l’enquête actuelle, tout comme d’autres sociétés (notamment Flex Industries Limited et Polyplex Corporation Limited) dans les précédentes enquêtes. En conséquence, seules les importations faisant l’objet d’un dumping depuis l’Inde et celles s’avérant abusives seront prises en considération dans l’enquête actuelle. Les importations en dumping provenant de l’Inde et les importations soumises à des dispositions anticontournement ont baissé de 70 % entre 2003 et la période d’enquête - voir le tableau 4 ci-dessous. Cette chute est principalement due à l’application de mesures anticontournement sur les importations en provenance du Brésil et d’Israël.
Tableau 4
Importations en provenance de: Inde + Brésil + Israël
2003
2004
2005
Période d’enquête (1.7.2005-30.6.2006)
Volume (tonnes)
10 383
8 881
3 618
2 766
Indice (2003 = 100)
100
86
35
27
Part de marché
4 %
4 %
1 %
1 %
Prix (euros/tonne)
1 855
1 852
1 891
1 785
Source: Eurostat et données des sociétés.
3. Importations en provenance d’autres pays tiers
(57)
Les importations d’autres pays tiers ont augmenté de 24 % au cours de la période considérée (passant de 62 000 tonnes en 2003 à environ 77 000 pendant la période d’enquête) et la part de marché communautaire correspondant à ces importations a enregistré une hausse de 5 points de pourcentage (de 25 % à 30 %). Les principales importations ont été effectuées en provenance de la Corée du Sud, des États-Unis, de Thaïlande et des Émirats arabes unis. Le prix moyen par tonne a diminué de 11 % entre 2003 et la période d’enquête. Ces chiffres sont basés sur les données Eurostat.
Tableau 5
Pays
2003
2004
2005
Période d’enquête (1.7.2005-30.6.2006)
Corée du Sud
Volume des importations
(tonnes)
25 895
23 983
22 225
23 878
Indice (2003 = 100)
100
93
86
92
Part de marché
10 %
10 %
9 %
9 %
Prix (euros/tonne)
2 137
2 146
2 239
2 098
États-Unis
Volume des importations
14 611
18 636
20 544
13 432
Indice (2003 = 100)
100
128
141
92
Part de marché
6 %
7 %
8 %
5 %
Prix (euros/tonne)
7 575
6 067
4 974
6 690
Thaïlande
Volume des importations
2 858
6 511
8 647
8 647
Indice (2003 = 100)
100
228
303
303
Part de marché
1 %
3 %
3 %
3 %
Prix (euros/tonne)
1 742
1 764
1 811
1 758
Émirats arabes unis
Volume des importations
(tonnes)
1
26
2 478
5 898
Indice (2004 = 100)
100
9 422
22 427
Part de marché
0 %
1 %
2 %
Prix (euros/tonne)
2 872
1 854
1 790
Total Corée du Sud États-Unis, Thaïlande et Émirats arabes unis
Volume des importations
(tonnes)
43 366
49 157
53 894
51 855
Indice (2003 = 100)
100
80
100
110
Part de marché
17 %
20 %
21 %
20 %
Total des pays autres que l’Inde, le Brésil et Israël
Volume des importations
(tonnes)
62 300
65 683
74 191
77 054
Indice (2003 = 100)
100
105
119
124
Part de marché
25 %
26 %
30 %
30 %
Prix
Prix moyen pondéré
(euros/tonne)
3 848
3 756
3 431
3 428
Indice
100
98
90
89
4. Situation économique de l’industrie communautaire
(58)
Conformément à l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base, la Commission a examiné tous les facteurs et indices économiques pertinents ayant une incidence sur la situation de l’industrie communautaire.
4.1. Production, capacités de production et utilisation des capacités
(59)
Au cours de la période considérée, la capacité est restée stable (environ 190 000 tonnes) et la production et l’utilisation de la capacité ont baissé de 4 %.
Tableau 6
2003
2004
2005
Période d’enquête (1.7.2005-30.6.2006)
Production (tonnes)
176 682
175 465
165 348
168 875
Indice (2003 = 100)
100
99
94
96
Capacités (tonnes)
190 694
185 863
186 721
189 832
Indice (2003 = 100)
100
97
98
100
Utilisation des capacités
93 %
94 %
89 %
89 %
Indice (2003 = 100)
100
101
96
96
4.2. Stocks
(60)
Les stocks du produit concerné ont baissé entre 2003 et 2004, passant de 23 929 tonnes à 22 241 tonnes, puis ont légèrement augmenté en 2005 pour redescendre à 21 272 tonnes pendant la période d’enquête. Cette fluctuation découle principalement d’une baisse de production.
Tableau 7
Stocks
2003
2004
2005
Période d’enquête (1.7.2005-30.6.2006)
Volume (tonnes)
23 929
22 241
23 209
21 272
Indice (2003 = 100)
100
93
97
89
4.3. Volume des ventes aux clients non liés à la Communauté et part de marché
(61)
Le volume des ventes de l’industrie communautaire aux clients non liés à la Communauté a baissé de 5 % entre 2003 et 2005, passant de 142 755 tonnes à 135 956 tonnes, puis a légèrement augmenté entre 2005 et la période d’enquête, mais n’a atteint que 98 % du niveau des ventes de 2003. Les ventes aux sociétés communautaires étaient négligeables (entre 200 et 300 tonnes par an pour la période prise en compte). De plus, la part de marché détenue par l’industrie communautaire a perdu 2 points de pourcentage entre 2003 et la période d’enquête.
Tableau 8
2003
2004
2005
Période d’enquête (1.7.2005-30.6.2006)
Volume des ventes (en tonnes)
142 755
144 282
135 956
139 212
Indice (2003 = 100)
100
101
95
98
Part de marché dans la consommation totale
56 %
58 %
54 %
54 %
4.4. Prix de vente et coûts
(62)
Les prix de vente unitaires ont baissé de 2 % au cours de la période prise en compte (de 2 891 EUR/tonne en 2003 à 2 819 EUR/tonne pendant la période d’enquête), tout comme le coût moyen par tonne, qui est passé de 3 216 EUR/tonne en 2003 à 3 137 EUR/tonne pendant la période d’enquête, et ce en dépit de la forte hausse du coût moyen de la majorité des matières premières (consécutive à la flambée des prix du pétrole). Ces chiffres montrent que, pour éviter de perdre trop de parts de marché, l’industrie communautaire n’était pas en mesure de couvrir la totalité de ses coûts de production avec ses prix de vente.
Tableau 9
2003
2004
2005
Période d’enquête (1.7.2005-30.6.2006)
Prix moyen pondéré
(euros/tonne)
2 891
2 865
2 929
2 819
Indice
100
99
101
98
Coût moyen pondéré
(euros/tonne)
3 216
3 112
3 152
3 137
Index (2003 = 100)
100
97
98
98
4.5. Croissance
(63)
L’industrie communautaire a perdu des parts de marché dans un marché en légère croissance au cours de la période prise en considération.
4.6. Emploi, productivité et salaires
(64)
Le niveau de l’emploi dans l’industrie communautaire a reculé de 13 % entre 2003 et la période d’enquête. Bien que le salaire moyen par salarié ait augmenté de 5 %, un effort de rationalisation a été entrepris et la productivité par salarié a augmenté de 9 %. Le niveau des coûts de main-d’œuvre par tonne a donc diminué de 4 %.
Tableau 10
2003
2004
2005
Période d’enquête (1.7.2005-30.6.2006)
Emploi
2 263
2 112
2 027
1 978
Indice (2003 = 100)
100
93
90
87
Productivité (en tonnes par salarié)
78
83
82
85
Indice (2003 = 100)
100
106
104
109
Salaires (en milliers d’euros)
138 876
132 916
129 098
127 375
Indice (2003 = 100)
100
96
93
92
Salaire moyen par salarié
61 362
62 922
63 669
64 407
Indice (2003 = 100)
100
103
104
105
Salaires par tonne produite
786
758
781
754
Indice (2003 = 100)
100
96
99
96
4.7. Rentabilité et retour sur investissements
(65)
La rentabilité des ventes correspond au bénéfice généré par les ventes du produit concerné dans la Communauté. Par ailleurs, le retour sur investissements a été calculé sur la base du taux de rendement de l’actif total.
(66)
La rentabilité et le retour sur investissements des ventes du produit concerné aux clients non liés à la Communauté sont restés négatifs tout au long de la période prise en considération, et ce en dépit d’une légère amélioration en 2004 et en 2005. Pendant la période d’enquête, la rentabilité et le retour sur investissements étaient particulièrement faibles (rentabilité - 11 % et retour sur investissements - 3,1 %) et ont continué de baisser après 2005.
Tableau 11
2003
2004
2005
Période d’enquête (1.7.2005-30.6.2006)
Rentabilité
-11,2 %
-8,6 %
-7,6 %
-11,3 %
Indice (2003 = 100)
- 100
-77
-68
- 101
Rendement des investissements
-2,6 %
-2,1 %
-1,9 %
-3,1 %
Indice (2003 = 100)
- 100
-81
-75
- 118
4.8. Flux de liquidités
(67)
Le flux de liquidités s’est détérioré, tout particulièrement pendant la période d’enquête.
Tableau 12
2003
2004
2005
Période d’enquête (1.7.2005-30.6.2006)
Flux de liquidités (en milliers d’euros)
35 305
34 690
21 980
15 128
Indice (2003 = 100)
100
98
62
43
4.9. Investissements et aptitude à emprunter des capitaux
Tableau 13
2003
2004
2005
Période d’enquête (1.7.2005-30.6.2006)
Investissements (en milliers d’euros)
21 745
18 131
16 772
17 724
Indice (2003 = 100)
100
83
77
82
(68)
Entre 2003 et la période d’enquête, les investissements dans la production de feuilles en PET ont baissé de 18 %. Pendant la période d’enquête, la valeur des investissements a augmenté de 6 % par rapport à 2005, mais est restée inférieure à 2003. De plus, ceux-ci ont principalement servi à améliorer la qualité du produit et à maintenir la capacité de production pendant la période d’enquête.
(69)
Le faible niveau d’investissements s’explique dans une large mesure par le fait que les sociétés parentes de l’industrie communautaire ne semblaient pas vouloir investir ou fournir des garanties pour investir dans des activités non rentables telles que la production de feuilles en PET en Europe.
4.10. Ampleur de la marge de dumping et rétablissement à la suite des pratiques de dumping
(70)
L’analyse de l’ampleur du dumping prend en considération le fait qu’il existe des mesures en vigueur permettant d’éliminer le dumping préjudiciable. Tel qu’énoncé ci-dessus, les informations disponibles indiquent que l’un des producteurs-exportateurs pris en échantillon pratique encore des prix faisant l’objet d’un dumping vers la Communauté. Bien que la marge de dumping soit significative, son incidence sur la situation de l’industrie communautaire au cours de la période d’enquête est restée quant à elle insignifiante, étant donné que la part de marché de ces importations indiennes et celles dont il est considéré qu’elles constituaient un contournement représentaient seulement 1 % de la consommation communautaire totale. Jindal a certainement contribué à aggraver la situation de l’industrie communautaire. Cependant, il faut prendre en considération le fait que, même si les importations en provenance de Jindal ne sont pas prises en compte dans cette analyse, l’industrie communautaire n’aurait pas pu se remettre des suites des pratiques de dumping après l’instauration de mesures antidumping en 2001 en raison du contournement (contre lequel des mesures n’ont été adoptées que fin 2004) et de l’incongruité des engagements qui ont seulement été abrogés l’année dernière. Il ne faut pas oublier qu’avant d’instaurer des droits anticontournement et d’abroger les engagements, le niveau des importations provenant de sociétés indiennes pratiquant le dumping avait plus que triplé par rapport à la période d’enquête.
5. Conclusion sur la situation du marché communautaire
(71)
Le volume des feuilles en PET consommées au sein du marché communautaire a augmenté de 1 %, alors que le volume des ventes de l’industrie communautaire a baissé de 2 %.
(72)
La situation économique de cette dernière a empiré en raison des nombreux facteurs préjudiciables, parmi lesquels la production, la capacité de production et l’utilisation des capacités (- 4 %), le volume des ventes (- 2 %) et la valeur (- 5 %), la part de marché (- 2 points de pourcentage), le flux de liquidités, la rentabilité, les investissements et le retour sur investissements.
(73)
Les efforts de restructuration de l’industrie communautaire en termes d’emploi, de baisse des coûts et d’augmentation de la productivité par salarié n’ont pas réussi à compenser l’incidence de la hausse des prix des matières premières au cours de la période prise en considération. Le coût de production était supérieur au prix de vente, coïncidant avec le faible niveau tarifaire des importations en dumping en provenance de l’Inde et d’autres pays ayant été identifiés comme ayant pratiqué un contournement. Cependant, la pression tarifaire exercée sur l’industrie communautaire était en partie due aux importations effectuées auprès de Jindal qui n’a pas appliqué de dumping pendant la période d’enquête, lesquelles représentaient environ 90 % des importations totales de feuilles en PET en provenance de l’Inde.
(74)
Au vu de ce qui précède, la situation de l’industrie communautaire reste précaire et une hausse des importations faisant l’objet d’un dumping aggraverait probablement la situation présente.
D.4 PROBABILITÉ D’UNE CONTINUATION OU D’UNE RÉAPPARITION DU PREJUDICE
(75)
Comme établi précédemment, l’industrie communautaire reste dans une situation précaire. En cas d’abrogation des mesures antidumping, les importations faisant l’objet d’un dumping augmenteraient de manière significative. Comme indiqué au considérant 46, les exportateurs indiens soumis à un droit antidumping ont les capacités d’augmenter considérablement leurs volumes d’exportation et, comme indiqué au considérant 48, certains des plus gros marchés d’exportation mondiaux en matière de feuilles en PET sont protégés par des droits de douane élevés, et plus particulièrement aux États-Unis.
(76)
En l’absence de droits antidumping, les importations indiennes faisant l’objet d’un dumping pourraient exercer une forte pression tarifaire sur le marché communautaire. Il existe donc une forte probabilité de réapparition du préjudice.
(77)
Au vu de ce qui précède, si l’industrie communautaire devait faire face à une augmentation des volumes d’importations en provenance de l’Inde à des prix faisant l’objet d’un dumping, cela détériorerait davantage sa situation financière et l’abrogation des mesures prises à l’encontre de l’Inde engendrerait probablement une réapparition du préjudice en question.
D.5 INTÉRÊT DE LA COMMUNAUTÉ
(78)
Conformément à l’article 21 du règlement de base, il est question de savoir si le maintien des mesures antidumping existantes allait à l’encontre de l’intérêt de la Communauté dans son ensemble.
(79)
Conformément à l’article 21 du règlement de base, il est examiné si la détermination de l’intérêt de la Communauté se fonde sur une appréciation de tous les intérêts en jeu, c’est-à-dire ceux de l’industrie communautaire, des importateurs, ainsi que des utilisateurs du produit concerné.
(80)
Il convient de rappeler que, dans l’enquête initiale, l’adoption de mesures n’avait pas été contraire à l’intérêt de la Communauté. En outre, le fait que la présente enquête soit une enquête de réexamen, c’est-à-dire qu’elle analyse une situation dans laquelle des mesures antidumping sont déjà en vigueur, permet d’évaluer toute incidence négative anormale de ces mesures sur les parties concernées.
(81)
Sur cette base, il a été examiné si, en dépit de la conclusion concernant la probabilité de réapparition du dumping préjudiciable, il existait des raisons impérieuses de conclure qu’il n’était pas dans l’intérêt de la Communauté de maintenir des mesures dans ce cas particulier.
(82)
Afin d’évaluer l’éventuelle incidence de l’application ou non de mesures, des informations ont été demandées à toutes les parties intéressées notoirement concernées ou qui se sont fait connaître. La Commission a donc envoyé des questionnaires à l’industrie communautaire, à neuf importateurs non liés et à 23 utilisateurs. Elle a également contacté tous les autres producteurs communautaires notoires qui n’avaient pas fourni les informations requises afin de coopérer dans l’enquête et d’obtenir ainsi les informations fondamentales sur leur production et leurs ventes.
1. Incidence sur l’industrie communautaire
(83)
Il est rappelé que l’industrie communautaire reste vulnérable, comme l’indiquent les considérants 58 à 74.
(84)
La poursuite des mesures devrait mettre fin à la distorsion du marché et à la détérioration des prix. Les mesures devraient au moins permettre à l’industrie communautaire de maintenir ses ventes et profiter des économies d’échelle.
(85)
À l’inverse, si les mesures antidumping venaient à disparaître, il est probable que la situation financière de l’industrie communautaire continuerait de se détériorer. Cette dernière est particulièrement affectée par la baisse de ses recettes consécutive à la chute des prix et par le recul de sa part de marché.
(86)
Il serait donc dans l’intérêt de l’industrie communautaire que les mesures antidumping soient maintenues.
2. Incidence sur les importateurs et les utilisateurs
(87)
Seuls un importateur/utilisateur et quatre utilisateurs ont coopéré dans cette enquête en apportant des réponses complètes. Ils représentent 16,3 % de la consommation communautaire totale de feuilles en PET. Ils ont également indiqué que le maintien de droits antidumping n’aurait pas d’incidence majeure sur leurs sociétés.
3. Conclusion concernant l’intérêt de la Communauté
(88)
En considération de tous ces facteurs, il est conclu que l’institution de mesures n’aurait pas d’incidence négative significative, le cas échéant, sur la situation des utilisateurs et importateurs du produit concerné.
(89)
Il est donc conclu qu’il n’existe pas de raisons impérieuses de ne pas maintenir les mesures antidumping en se fondant sur les intérêts de la Communauté.
E. MESURES ANTIDUMPING
(90)
Toutes les parties ont été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels il est envisagé de recommander le maintien des mesures existantes. Un délai leur a également été accordé pour leur permettre de présenter leurs observations sur les informations communiquées.
(91)
Au vu des faits et considérations ci-dessus, il est conclu que, conformément à l’article 11, paragraphe 3, du règlement de base, il y a lieu de clore l’enquête de réexamen intermédiaire partiel limité à Jindal et de maintenir le droit antidumping de 0 % institué dans l’enquête initiale sur les importations de feuilles en PET produites et exportées vers la Communauté par Jindal.
(92)
En ce qui concerne le réexamen des mesures parvenant à expiration, tel que prévu à l’article 11, paragraphe 2, du règlement de base, et au vu des résultats ci-dessus, il y a lieu de maintenir les mesures antidumping applicables aux importations de feuilles en PET originaires de l’Inde,
A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
Le réexamen intermédiaire partiel des mesures antidumping applicables aux importations de feuilles en polyéthylène téréphtalate (PET) en provenance, entre autres, de l’Inde, normalement déclarées sous les codes NC ex39206219 et ex39206290, dans la mesure où ces mesures concernent le producteur-exportateur indien Jindal Poly Films Limited, est clos.
Article 2
1. Un droit antidumping définitif est imposé sur les importations de feuilles en polyéthylène téréphtalate (PET) relevant des codes NC ex39206219 (codes TARIC 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976, 3920621978 et 3920621994) et ex39206290 (codes TARIC 3920629033 et 3920629094), originaires de l’Inde.
2. Le taux du droit antidumping définitif applicable au prix net franco frontière communautaire, avant droits de douane, des produits manufacturés par les entreprises figurant ci-dessous s’établit comme suit:
Entreprise
Droit définitif
(%)
TARIC Code additionnel
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar,
Behind South Extension Part-1,
New Delhi - 110 003,
Inde
17,3
A026
Flex Industries Limited
B-1, Sector 60,
Noida 201 301, (U.P.),
Inde
0,0
A027
Garware Polyester Limited
Garware House,
50-A, Swami Nityanand Marg,
Vile Parle (East),
Mumbai 400 057,
Inde
6,8
A028
Jindal Poly Films Ltd.
56 Hanuman Road,
New Delhi 110 001,
Inde
0,0
A030
MTZ Polyfilms Limited
New India Centre, 5th floor,
17 Co-operage Road,
Mumbai 400 039,
Inde
18,0
A031
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1,
Noida-201 301,
Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh,
Inde
0,0
A032
SRF Limited
Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg
New Delhi 110-002
Inde
3,5
A753
Toutes les autres sociétés
17,3
A999
3. Lorsqu’une partie fournit à la Commission des éléments de preuve suffisants pour établir:
-
qu’elle n’a pas exporté les marchandises décrites au paragraphe 1 au cours des périodes comprises entre le 1er avril 1999 et le 31 mars 2000 et entre le 1er juillet 2005 et le 30 juin 2006,
-
qu’elle n’est pas liée à un exportateur ni à un producteur soumis aux mesures instituées par le règlement (CE) no 366/2006 et
-
qu’elle a exporté les marchandises concernées après la période comprise entre le 1er juillet 2005 et le 30 juin 2006, ou qu’elle s’est engagée d’une manière irrévocable par contrat à exporter une quantité importante vers la Communauté,
le Conseil, statuant à la majorité simple sur proposition de la Commission présentée après consultation du comité consultatif, peut modifier le paragraphe 2 en ajoutant cette partie à la liste des sociétés soumises aux mesures antidumping énumérées dans le tableau figurant audit paragraphe, avec un droit définitif correspondant au droit moyen pondéré de 3,5 %.
4. Le droit antidumping résiduel définitif applicable aux importations en provenance de l’Inde, visé au paragraphe 2, est étendu aux importations des mêmes feuilles en polyéthylène téréphtalate expédiées du Brésil et d’Israël, qu’elles aient ou non été déclarées originaires de ces pays, relevant des codes TARIC: 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621977, 3920621992, 3920629031, 3920629092, à l’exception des produits fabriqués par:
Terphane Ltda BR 101, km 101, ville de Cabo de Santo Agostinho, État du Pernambouc, Brésil (code additionnel TARIC A569),
Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Israël (code additionnel TARIC A570),
Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd., Kibboutz Hanita, 22885, Israël (code additionnel TARIC A691).
5. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 3
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Luxembourg, le 30 octobre 2007.