32005R0208
L 034/3
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 208/2005 НА КОМИСИЯТА
от 4 февруари 2005 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 466/2001 по отношение на полициклични ароматни въглеводороди
(текст от значение за ЕИП)
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕИО) № 315/93 на Съвета от 8 февруари 1993 г. за установяване на процедури на Общността относно замърсители в храните (1), и по-специално член 2, параграф 3 от него,
след консултация с Научният комитет по храните,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 466/2001 (2) на Комисията определя максимално съдържание на някои замърсители в храните включително в храните, предназначени за кърмачета и малки деца, описани в Директива 91/321/ЕИО на Комисията от 14 май 1991 г. относно храните за кърмачета и преходните храни (3) и Директива 96/5/ЕО на Комисията от 16 февруари 1996 г. относно преработените храни на зърнена основа и детските храни, предназначени за кърмачета и малки деца (4).
(2)
Някои държави-членки са въвели максимално съдържание за полицикличните ароматни въглеводороди (ПАВ) в определени храни. Предвид различията в законодателството на държавите-членки и предвид произтичащата от това опасност от нарушаване правилата на конкуренцията са необходими мерки на Общността с цел гарантиране на единството на пазара, като същевременно се спазва принципът на пропорционалността.
(3)
Научният комитет по храните в своето становище от 4 декември 2002 г. стига до заключението, че редица ПАВ са генотоксични канцерогени. При лабораторните изследвания количествата, за които се установява че причиняват експериментални тумори, са били в пъти по-големи от количествата, за които се е очаквало, че ще бъдат открити в храните и съответно погълнати. Въпреки това поради факта, че няма установен праг за въздействието на генотоксичните вещества, съдържанието на ПАВ в храните следва да бъде сведено до реално постижими ниски нива.
(4)
Според Научния комитет по храните бензо(а)пиренът може да се използва като маркер за появата и въздействието на канцерогенни ПАВ в храните включително и бензо(а)антрацен, бензо(b)флуорантен, бензо(j)флуорантен, бензо(k)флуорантен, бензо(g,h,i)перилен, хрисен, циклопента(c,d)пирен, дибензо(а,h)антрацен, дибензо(а,e) пирен, дибензо(а,h)пирен, дибензо(a,l)пирен, индено(1,2,3-cd)пирен и 5-метилхрисен. Ще е необходимо извършването на още анализи на относителния дял на тези ПАВ в храните, за да се събере информация за едно бъдещо преразглеждане по отношение на това, доколко е удачно бензо(а)пиренът да продължи да се използва като маркер.
(5)
ПАВ могат да доведат до замърсяване на храните по време на топлинна обработка и процеси на сушене, които позволяват на продуктите на горенето да влизат в пряк контакт. Процесите на пряко сушене с димни газове и топлинна обработка, които се използват по време на производството на хранителни масла например зехтин от остатъчен материал, могат да доведат до високо съдържание на ПАВ. По време на рафинирането на маслата може да се използва активен въглен за отстраняване на бензо(а)пирена. Не е ясно обаче дали процесите на рафиниране отстраняват ефективно всички ПАВ, за които се касае. Следва да се използват производствени методи и методи за преработка, които предотвратяват първоначалното замърсяване на маслата с ПАВ.
(6)
С оглед опазване на общественото здраве е необходимо да се определи максимално съдържание за бензо(а)пирен в определени мазнини и масла, а също и в храни, при които процесите на опушване или сушене могат да доведат до висока степен на замърсяване. При храните за кърмачета е необходимо да се определят отделни по-ниски стойности на максималното съдържание, които могат да се постигнат чрез строг контрол на производството и опаковането на храни за кърмачета, преходни храни, детски храни и храни на зърнена основа, предназначени за кърмачета и малки деца. Определянето на максимално съдържание е необходимо и за храните, по отношение на които замърсяването на околната среда може да доведе до висока степен на замърсяване, по-специално за риба и рибни продукти, например при разливането на масло (гориво), причинено от кораби.
(7)
При някои храни като сушените плодове и хранителните добавки е открито съдържание на бензо(а)пирен, но наличните данни не са достатъчни, за да се стигне до заключението какви нива могат да са реално постижими. Необходимо е по-нататъшно изследване за уточняване на нивата, които са реално постижими при тези храни. Междувременно следва да се прилага максимално съдържание за бензо(а)пирен в съответните съставки в храните като например в мазнините и маслата, използвани при хранителни добавки.
(8)
Следователно Регламент (ЕО) № 466/2001 следва да се измени съответно.
(9)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Приложение I към Регламент (ЕО) № 466/2001 се изменя съгласно приложението на настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 април 2005 г.
Настоящият регламент не се прилага за продукти, които са били пуснати на пазара преди 1 април 2005 г. в съответствие с приложимите разпоредби. Тежестта, свързана с доказването кога продуктите са били пуснати на пазара, се поема от съответното предприятие от хранително-вкусовата промишленост.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 4 февруари 2005 година.
RÈGLEMENT (CE) N o 208/2005 DE LA COMMISSION
du 4 février 2005
modifiant le règlement (CE) no 466/2001 en ce qui concerne les hydrocarbures aromatiques polycycliques
(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)
LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES,
vu le traité instituant la Communauté européenne,
vu le règlement (CEE) no 315/93 du Conseil du 8 février 1993 portant établissement des procédures communautaires relatives aux contaminants dans les denrées alimentaires (1), et notamment son article 2, paragraphe 3,
après consultation du comité scientifique de l'alimentation humaine,
considérant ce qui suit:
(1)
Le règlement (CE) no 466/2001 de la Commission (2) fixe des teneurs maximales pour certains contaminants dans les denrées alimentaires, y compris pour les denrées alimentaires destinées aux nourrissons et aux enfants en bas âge telles qu'elles sont définies par la directive 91/321/CEE de la Commission du 14 mai 1991 concernant les préparations pour nourrissons et les préparations de suite (3) et la directive 96/5/CE de la Commission du 16 février 1996 concernant les préparations à base de céréales et les aliments pour bébés destinés aux nourrissons et enfants en bas âge (4).
(2)
Certains États membres ont adopté des teneurs maximales pour les hydrocarbures aromatiques polycycliques (HAP) dans certaines denrées alimentaires. Compte tenu des disparités existant entre les États membres et des distorsions de concurrence qui peuvent en résulter, des mesures communautaires s'imposent pour garantir l'unité du marché tout en respectant le principe de proportionnalité.
(3)
Le comité scientifique de l'alimentation humaine a précisé, dans la conclusion de son avis du 4 décembre 2002, qu'un certain nombre de HAP étaient des cancérogènes génotoxiques. Des études en laboratoire ont révélé que les teneurs à atteindre pour développer des tumeurs expérimentales étaient plusieurs fois supérieures à celles que l'on peut s'attendre à trouver dans les denrées alimentaires et à consommer. Toutefois, compte tenu des effets sans seuil des substances génotoxiques, il y a lieu de limiter les teneurs en HAP des denrées alimentaires autant qu'il est raisonnablement possible de le faire.
(4)
Selon le comité scientifique de l'alimentation humaine, le benzo(a)pyrène peut être utilisé comme marqueur de la présence et de l'effet des HAP cancérogènes dans les denrées alimentaires, y compris le benz(a)anthracène, le benzo(b)fluoranthène, le benzo(j)fluoranthène, le benzo(k)fluoranthène, le benzo(g,h,i)pérylène, le chrysène, le cyclopenta(c,d)pyrène, le dibenz(a,h)anthracène, le dibenzo(a,e)pyrène, le dibenzo(a,h)pyrène, le dibenzo(a,i)pyrène, le dibenzo(a,l)pyrène, l'indeno(1,2,3-cd)pyrène et le 5-méthylchrysène. Il conviendrait de poursuivre les analyses concernant les proportions relatives de ces HAP dans les denrées alimentaires afin de réexaminer ultérieurement en connaissance de cause s'il y a lieu de maintenir le benzo(a)pyrène comme marqueur.
(5)
Les HAP peuvent contaminer les denrées alimentaires au cours des processus de chauffage et de séchage qui permettent un contact direct avec les produits de combustion. Les procédés de chauffage et de séchage à feu direct utilisés pour la production d'huiles alimentaires, telle l'huile de grignons d'olive, peuvent être à l'origine de teneurs élevées en HAP. Le charbon actif peut être utilisé pour éliminer le benzo(a)pyrène durant le raffinage des huiles. Il n'est toutefois pas certain que les procédés de raffinage éliminent effectivement tous les HAP préoccupants. Il conviendrait donc d'utiliser des méthodes de production et de traitement qui préviennent la contamination initiale des huiles par les HAP.
(6)
La protection de la santé publique requiert que des teneurs maximales soient fixées pour le benzo(a)pyrène dans certaines denrées alimentaires contenant des graisses et des huiles et dans les denrées alimentaires soumises à des procédés de fumage ou de séchage susceptibles de provoquer des contaminations importantes. Il est nécessaire de fixer, pour les denrées alimentaires destinées aux nourrissons, des teneurs maximales distinctes moins élevées qui puissent être respectées moyennant des procédés de fabrication et d'emballage sévèrement contrôlés des préparations pour nourrissons, des préparations de suite, des aliments pour bébés et des préparations à base de céréales destinés aux nourrissons et enfants en bas âge. Il est également nécessaire de fixer des teneurs maximales pour les denrées alimentaires qui peuvent présenter des niveaux de contamination élevés à la suite d'une pollution de l'environnement; cela peut être notamment le cas des poissons et des produits de la pêche à la suite, par exemple, d'une marée noire.
(7)
La présence de benzo(a)pyrène a été constatée dans certaines denrées alimentaires telles que les fruits secs et les compléments alimentaires, mais les données disponibles ne permettent pas de déterminer les teneurs que l'on peut raisonnablement atteindre. Il est nécessaire de poursuivre les recherches afin de déterminer les teneurs que l'on peut raisonnablement atteindre dans ces denrées alimentaires. Entre-temps, il convient de fixer des teneurs maximales pour le benzo(a)pyrène dans des ingrédients aussi sensibles que les huiles et les graisses utilisées dans les compléments alimentaires.
(8)
Il y a lieu de modifier le règlement (CE) no 466/2001 en conséquence.
(9)
Les mesures prévues au présent règlement sont conformes à l'avis du comité permanent de la chaîne alimentaire et de la santé animale,
A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
L'annexe I du règlement (CE) no 466/2001 est modifiée conformément à l'annexe du présent règlement.
Article 2
Le présent règlement entre en vigueur le vingtième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne.
Il est applicable à partir du 1er avril 2005.
Le présent règlement ne s'applique pas aux produits mis sur le marché avant le 1er avril 2005 conformément aux dispositions applicables. La charge de la preuve en ce qui concerne la date de mise sur le marché de ces produits incombe à l’exploitant du secteur alimentaire.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 4 février 2005.