РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 30 януари 2008 година
относно Държавна помощ C 35/06 (ex NN 37/06) приведена в действие от Швеция в полза на Konsum Jämtland Ekonomisk Förening
(нотифицирано под номер C(2008) 311)
(Само текстът на Шведски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2008/366/ЕО)
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност и по-специално член 88, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си в съответствие с посочените по-горе разпоредби (1) и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
Посредством жалба, регистрирана на 14 ноември 2005 г., Den Nya Välfärden информира Комисията за продажбата на парцел земя от страна на Общината на Åre на Konsum Jämtland Ekonomisk Förening (по-нататък „Konsum“), която според твърденията включва незаконна държавна помощ.
(2)
С писмо от 3 януари 2006 г., Комисията поиска от шведските органи допълнителна информация за сделката, която информация бе представена с писма от 2 март и 28 март 2006 г.
(3)
С писмо от 3 януари 2006 г., Комисията поиска допълнителна информация за сделката и от подателя на жалбата, тази информация бе представена с писмо от 1 февруари 2006 г.
(4)
С писмо от 19 юли 2006 г., Комисията уведоми Швеция, че е решила да открие процедурата, посочена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО, по отношение на помощта (2).
(5)
Решението на Комисията да открие процедурата бе публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (3). Комисията покани заинтересованите страни да представят мненията си относно мярката.
(6)
Швеция представи своите съображения с писмо от 27 септември 2006 г.
(7)
Комисията не получи мнения от заинтересовани страни.
(8)
С писмо от 24 януари 2007 г., Комисията поиска допълнителна информация, която бе представена от шведските органи с писмо от 21 февруари 2007 г.
II. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА МЯРКАТА
1. Жалбоподател (4)
(9)
Жалбоподателят Den Nya Välfärden е бизнес организация, финансирана от голям брой дружества, и в случая действа от името на едно от тях, а именно Lidl Sverige KB (по-нататък „Lidl“).
(10)
Lidl навлезе на шведския пазар през септември 2003 г. и в момента притежава 130 магазина за търговия с отстъпки. Предвижда се дружеството да достигне пазарен дял от 3 % до края на 2007 г., а в края на 2006 г. то притежаваше пазарен дял от 2,2 %. През 2006/2007 г. неговият оборот бе 3,7 млрд. SEK (приблизително 393 млн. EUR). От започването на дейността си в Швеция Lidl претърпя загуби и обяви оперативна загуба от 339 млн. SEK (приблизително 36 млн. EUR) за 2006/2007 г.
(11)
Lidl е сравнително малък участник на пазара на хранителни стоки на дребно в Швеция.
2. Получател (5)
(12)
Konsum е кооперативно дружество, което продава потребителски стоки, включително хранителни продукти, в цялата област Jämtland. През 2004 г. неговият оборот бе 260 млн. SEK (приблизително 28 млн. EUR).
(13)
На 1 януари 2006 г. Konsum Jämtland Ekonomisk Förening се сля с Konsum Nord Ekonomisk Förening. И двете дружества са членове на Kooperativa Förbundet, шведския кооперативен съюз, който обединява всичките 51 потребителски кооперативни дружества в страната и наброява приблизително 3 милиона членове. Той притежава освен друго и 42 % от Coop Norden, втория по големина участник в сектора на бързооборотните потребителски стоки (Fast Moving Consumer Goods, по-нататък „FMCG“) с пазарен дял 16,2 % за 2005 г. и един от най-големите участници в този сектор в Дания и Норвегия. Kooperativa Förbundet също така участва активно в областта на недвижимото имущество, на медиите и в други дейности. През 2006 г. печалбата му възлиза на 701 млн. SEK (приблизително 74 млн. EUR), а продажбите - на 24,4 млрд. SEK (приблизително 2,6 млрд. EUR).
3. Продажбата на земя
(14)
Жалбата се отнася до продажбата на земя от страна на Община Åre на Konsum на цена, която според твърденията е под пазарната стойност.
(15)
На 5 октомври 2005 г., Общинският съвет на Åre реши да продаде участък земя в Produkthusområdet (Åre Prästbord 1:30, 1:68 и 1:69) на Konsum за 2 млн. SEK (приблизително 0,2 млн. EUR). Преди продажбата не бе организиран публичен търг.
(16)
До определен момент е ставало дума за продажба на земята на Konsum на цена от 1 SEK и решението за това е трябвало да бъде одобрено на събранието на Общинския съвет на 24 август 2005 г.
(17)
Но на 23 август 2005 г. чрез телефонен разговор с председателя на Общинската изпълнителна служба, последван от електронно съобщение, изпратено на същия ден, Lidl предложи 6,6 милиона SEK (приблизително 0,7 млн. EUR) за същия участък земя.
(18)
На 24 август 2005 г. радио Sweden P4 Jämtland публично обяви офертата на Lidl и излъчи интервю с общински съветник, който потвърди подаването на офертата.
(19)
Вследствие на това Общинската изпълнителна служба заедно с Konsum преразгледа цената на продажбата и се стигна до споразумение за цена от 1 милион SEK.
(20)
На 24 август 2005 г. събранието на Общинския изпълнителен съвет одобри продажбата на цена от 1 млн. SEK. В протокола на това събрание се посочва, че офертата на Lidl е основната причина за продажбата на земята на цена от 1 млн. SEK, а не за 1 SEK, както бе планирано първоначално. Според този протокол, на Общинската изпълнителна служба бе възложена задачата да намери друг участък земя в Åre за Lidl.
(21)
На 20 септември 2005 г. Общинският изпълнителен съвет отмени своето решение за продажбата на цена от 1 млн. SEK, вследствие на жалба, подадена от двама членове на Общината до Административния съд на областта.
(22)
На 5 октомври 2005 г. Общинския изпълнителен съвет одобри продажба на цена от 2 милиона SEK. В официално писмо от 20 септември 2005 г. от Общинската изпълнителна служба до Общинския съвет се посочва офертата на Lidl и се споменава, че Общинската изпълнителна служба е в контакт с Lidl, относно неговото установяване на друго място.
(23)
В писма от 28 октомври 2005 г. до Общинския изпълнителен съвет и от 30 ноември 2005 г. до Den Nya Välfärden, Lidl потвърждава, че офертата му от 6,6 млн. SEK все още е валидна и че се интересува от участие в търг за земята.
(24)
По времето на продажбата Konsum вече присъства в община Åre, а Lidl се опитва да открие първия си търговски пункт в Åre.
III. РЕШЕНИЕ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА СЪГЛАСНО ЧЛЕН 88, ПАРАГРАФ 2 ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕО
(25)
Комисията реши да открие официална процедура по разследване главно поради следните причини:
-
Преди продажбата не бе организиран публичен търг;
-
Шведските органи не бяха в състояние да предоставят доказателства за независима оценка на земята, макар че споменаха за оценка на участъци земя в същия район, извършена от Ernst & Young Real Estate;
-
Цената на извършената продажба на Konsum и офертата на Lidl изглеждат съпоставими, а към офертата на Lidl изглежда няма допълнителни условия. Увеличаването на първоначално планираната цена след офертата на Lidl (от 1 SEK на 1 млн. SEK, и накрая на 2 млн. SEK) сякаш подкрепя това твърдение. Тъй като офертата на Lidl е по-висока от цената на извършената продажба, в случая изглежда участват държавни средства;
-
Мярката може да окаже въздействие върху търговията между държавите-членки, понеже и Konsum, и Lidl са участници на международния пазар;
-
Мярката не изглежда да е съвместима с насоките за регионална помощ и не съществува друго правно основание за одобрение на помощта.
IV. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ
(26)
Комисията не получи мнения от заинтересовани страни.
V. МНЕНИЕ НА ШВЕЦИЯ
(27)
Основният аргумент на шведските органи е, че продажбата на Konsum е част от серия сделки със земя, която включва и продажбата от страна на Konsum на участък земя в друг район на Åre (Åre Torg, намиращ се в централната част на града), който би трябвало да бъде използван от Общината за други развойни цели.
(28)
Чрез сделката със земята Konsum премества своя търговски пункт от този район, позволявайки на Общината да осъществи своите цели. Приемането на офертата на Lidl нямаше да позволи на Общината да продължи този план на развитие, тъй като Konsum биха останали на досегашното си място.
(29)
Но в договора за продажба не се споменава нито друга сделка със земя, нито стойността на земята, продадена от Konsum в другия район на Åre (6).
(30)
Два нови документа бяха представени от шведските органи, а именно оценката на Ernst & Young Real Estate и решението на Административния съд на област Jämtland от 24 май 2006 г. относно жалбата срещу решението на Общинския съвет на Åre да одобри продажбата на земя на Konsum.
1. Доклад за оценката на Ernst & Young Real Estate
(31)
Докладът за оценката не се отнася конкретно до участъка земя, продаден на Konsum, а до други участъци в същия район, един от които е съседен на участъка, продаден на Konsum. Оценката, датираща от май 2003 г. (7), се основава на информация от базата данни на консултанта, сключени договори за наем и покупко-продажба и стандартизирани разходи по поддръжка и експлоатация за съпоставимо имущество. Оценката се основава на анализ на паричния поток, като взима под внимание целите, за които земята е предвидено да се използва.
(32)
Според тази оценка пазарната стойност на земята, продадена на Konsum, би възлязла на 1,65 млн. SEK, което е съпоставимо с цената от 2 млн. SEK на осъществената сделка.
(33)
Според твърденията на шведските органи в момента на продажбата на земята те са взели под внимание факта, че оценката на Ernst & Young Real Estate е извършена през май 2003 г., а продажбата се осъществява през октомври 2005 г., тоест почти две и половина години по-късно. Но доказателства за това не бяха представени.
2. Решение на Административния съд на областта
(34)
Разглеждането на Административния съд на областта бе ограничено до законността на решението. Съдът имаше за задача да прецени, дали Общината е превишила правомощията си, като е предпочела едно частно дружество пред друго без конкретна причина.
(35)
Областният съд реши, че решението е законно и че купувачът не е бил облагодетелстван поради следните причини:
-
Офертата на Lidl е получена точно преди публикуването на решението на Общинския съвет;
-
Земята, която е продадена, е обект на специални условия за експлоатация според генералния план за развитие на района;
-
Не съществуват достатъчно доказателства, че продажната цена е под пазарната стойност;
-
Решението на Общинския съвет следва да се разглежда като част от по-голям план за преместване на търговски обекти извън централната част на града. Този план включва продажбата на участъка земя на Konsum.
3. Допълнителна информация, представена от шведските органи
(36)
През януари 2007 г. ГД „Конкуренция“ поиска от шведските органи да обяснят методиката, която са използвали, за да отразят ефекта на изтеклия период от време между оценката на Ernst & Young Real Estate (май 2003 г.) и датата на сделката (октомври 2005 г.) върху стойността на земята, както и да представят доказателства за горното.
(37)
През февруари 2007 г. шведските органи представиха писмо, подписано от председателя на градския съвет на Åre, в което няколко пазарни индекса (индекс на цените на дребно, индекс на цените на недвижима собственост за търговия на дребно и т.н.) се прилагат към продажната цена, за да се оцени увеличението на цената на земята през гореспоменатия период.
(38)
Най-значимият от тези индекси е индексът на цените на недвижима собственост за обекти за търговия на дребно, който се отнася за застроени площи в големи градове, и за 2005 г. е съставен от приблизително една трета търговски центрове и две трети други търговски обекти. Всички тези индекси водят до актуализирана цена на земята, която по времето на продажбата е по-ниска от цената, на която е извършена сделката.
(39)
Шведските органи изтъкнаха, че всъщност в Åre няма пазар на обекти за търговия/търговия на дребно и затова тази оценка не би могла да вземе под внимание цените на реални сделки.
VI. ОЦЕНКА НА МЯРКАТА
1. Държавна помощ съгласно член 87, параграф 1
(40)
Съществуването на държавна помощ трябва да бъде оценено с оглед на Съобщението на Европейската комисия относно елементи на държавна помощ при продажба на земя и сгради от обществени органи (8) (по-нататък „Съобщението“).
1.1. Използване на държавни средства
1.1.1. Приложение на съобщението
(41)
Съобщението определя две възможности за изключване на наличието на държавна помощ при продажба на земя и сгради от обществени органи: когато продажбата е извършена чрез безусловна процедура за търг и е приета най-добрата оферта или когато такава процедура отсъства, продажната цена е поне равна на стойността, определена от независима експертна оценка.
(42)
Такава оценка следва да се извърши от един или повече независими оценители на активи (9) преди преговорите за продажба, за да се установи пазарната стойност на актива на базата на общоприети пазарни индикатори и стандарти за оценка.
(43)
В настоящия случай официална процедура за търг не се е състояла. Била е проведена предварителна оценка на съседен участък земя, която е била извършена без съмнение от независим оценител на активи и на базата на общоприети стандарти за оценка, съгласно Съобщението (вж. раздел V.1. по-горе). Макар че оценката не се отнася за продадения участък, а за съседен участък, резултатът от оценката може да се смята за разумна преценка на пазарната цена на земята за момента, в който оценката е била проведена.
(44)
Но тази оценка е била осъществена през май 2003 г., тоест почти две и половина години преди продажбата (през октомври 2005 г.). През толкова дълъг период от време стойността на земята може да се е променила значително.
(45)
По време на официалната процедура на разследване и по искане на Комисията шведските власти представиха актуализация на тази оценка (вж. раздел V.3. по-горе).
(46)
Очевидно преди продажбата не е било предприето официално актуализиране на оценката на Ernst & Young, което да вземе под внимание времето, изминало от датата на оценката до датата, на която земята е била продадена на Konsum. В противен случай шведските органи щяха да представят доказателства, датиращи от времето на продажбата. Затова много вероятно е, информацията, предоставено от Швеция през февруари 2007 г. да е последващо оправдание на продажната цена.
(47)
За разлика от оценката на Ernst & Young актуализацията не е извършена на базата на общопризнати стандарти за оценка (напр. анализ на паричния поток), взимащи под внимание очакваните бъдещи приходи. Тя не представлява пълна оценка на земята, а по-скоро прилагане на общи пазарни индекси за преценка на теоретичното увеличаване на цената на земята. Повечето от тези индекси са общи (напр. индекс на цените на дребно) и национални по обхват, и по този начин не изглеждат подходящи за прилагане по отношение на конкретната продажба.
(48)
Индексът за недвижимо имущество изглежда най-подходящ. Въпреки това неговият обхват е национален и не взима предвид спецификата на региона, в който се осъществява продажбата. Също така той се отнася най-вече за по-големи градове, а Åre е малък град. Освен това той не е свързан с конкретния сектор на продажбата на дребно на хранителни стоки, а по-скоро с продажбата на дребно на потребителски стоки като цяло. Затова не е сигурно дали този индекс отразява действителната промяна на цените на недвижима собственост за целите на продажба на дребно на хранителни стоки в Åre за периода от май 2003 г. до октомври 2005 г.
(49)
Аргументът на шведските органи, че в Åre всъщност не съществува пазар на недвижимости за търговия/търговия на дребно - аргумент, който бе изтъкнат като оправдание за несъобразяването с цените на реални сделки - е в противоречие с факта, че през 2003 г. Ernst & Young са били в състояние да извършат пълна оценка, основана на пазарните перспективи на земята за конкретната дейност по продажбата на хранителни стоки на дребно и на реални договори за наем и покупкопродажба в същия район.
(50)
Във всеки случай преди продажбата е съществувал алтернативен, и по мнението на Комисията, по-надежден индикатор за пазарната цена на земята, а именно офертата, подадена от Lidl (вж. раздел VI.1.1.3. по-долу).
1.1.2. Условия към продажбата
(51)
Въпросната земя е обект на ограничения от градоустройствен характер, а именно по отношение на целевото предназначение като търговски обект за продажба на хранителни стоки и по отношение на търговската площ. Тези ограничения следва да се считат като попадащи в обхвата на законовите пълномощия на общината по отношение на публичното право.
(52)
Шведските власти твърдят, че въпросната сделка със земя е част от по-обхватна сделка, включваща продажбата на земя в централната част на града от страна на Konsum на общината, за да бъде използвана за други развойни цели, в съответствие с генералния план на общината за развитие. Въпреки това в договора за продажба не съществува връзка между двете операции и по време на разследването на Комисията Швеция не представи конкретна информация нито относно другата операция, нито в подкрепа на твърдението, че двете операции са част от една сделка.
(53)
Договорът за продажба не е обвързан със значими ограничения. Така следва да се смята, че към сделката не са приложени „особени задължения“ по смисъла на Съобщението.
(54)
Няма условия, които да са приложени към офертата на Lidl или към договора за продажба. Дейността, която Lidl би развил на същия участък земя (търговски обект за продажба на хранителни стоки), би била подобна по характер и в съответствие с ограниченията за градоустройственото планиране, законно наложени от общината. Затова офертата, предложена от Lidl и действителната цена на продажбата на Konsum са директно съпоставими.
1.1.3. Приложение на принципа на инвеститора в условията на пазарна икономика
(55)
Съгласно установената съдебна практика (10) отправната точка за преценяване, дали продажбата включва държавни средства, би следвало да бъде Принципът на инвеститора в условията на пазарна икономика. Според този принцип сумата на помощта, която е налице при продажбата на обществен актив, е равна на разликата между сумата, която получателят е платил, и сумата, която той би следвало да плати в пряка сделка на свободния пазар, купувайки равностойна собственост от частен продавач по същото време, по което е осъществена продажбата.
(56)
Така, ако частен продавач би бил в състояние да продаде земята на Lidl на цената на офертата, тоест ако офертата на Lidl би била правдоподобна и обвързваща, то участието на държавни средства би било налице.
(57)
Комисията смята, че офертата на Lidl е правдоподобна и обвързваща поради следните причини:
-
Офертата е представена за първи път на 23 август 2005 г. чрез телефонен разговор с председателя на Общинската изпълнителна служба, последван от електронно съобщение, изпратено същия ден. Офертата не е била подадена по по-официален начин, тъй като дружеството Lidl току-що е било получило информацията, че продажбата ще се състои на следващия ден на цена от 1 SEK. Може да се приеме, че дружеството не е имало време да подаде офертата по официален начин;
-
На 24 август 2005 г. офертата бе оповестена от радиостанция, която интервюира Общински съветник по темата. Достоверността на офертата не бе поставена под въпрос;
-
В същия ден, в който Lidl подава офертата, Общинската изпълнителна служба обсъжда отново продажната цена с дружеството Konsum, което веднага се съгласява да плати 1 млн. SEK вместо 1 SEK за земята. На следващия ден Общинският изпълнителен съвет одобрява продажбата на цена от 1 млн. SEK. В протокола на това събрание се посочва, че офертата на Lidl е основната причина за продажбата на земята на цена от 1 млн. SEK, а не 1 SEK, както е планирано първоначално. Според този протокол, на Общинската изпълнителна служба се възлага задачата да намери друг участък земя за Lidl. Това показва, че самите общински власти вече са определили офертата на Lidl като правдоподобна и обвързваща;
-
В официално писмо от 20 септември 2005 г. от Общинската изпълнителна служба до Общинския съвет се посочва офертата на Lidl и се споменава, че Общинската изпълнителна служба е в контакт с Lidl относно неговото установяване на друго място в Åre;
-
В писма от 28 октомври 2005 г. до Общинския изпълнителен съвет и от 30 ноември 2005 г. до Den Nya Välfärden дружеството Lidl потвърждава, че офертата му от 6,6 млн. SEK все още е валидна и че се интересува от участие в търг за земята;
-
По време на цялата процедура по разследване шведските органи не поставиха под съмнение достоверността на офертата на Lidl;
-
Lidl е известна международна компания и пряк конкурент на Konsum на пазара на продажби на дребно на хранителни стоки. От 2003 г. Lidl разкрива търговски обекти в Швеция като част от стратегически ход за облагодетелстване от растящите търсене и пазарен дял на сегмента на търговията с отстъпки в сектора на бързооборотните потребителски стоки в Скандинавските страни. Така може да се стигне до заключението, че дружеството Lidl наистина е било заинтересувано от земята, продадена на Konsum.
(58)
Комисията смята, че правдоподобната и обвързваща оферта на Lidl, по-висока от цената на земята, определена в актуализираната оценка, е по-добър индикатор на пазарната стойност на земята, тъй като отразява цената, която пазарът е бил склонен да плати за земята на датата на продажбата.
(59)
Дори ако беше извършена експертна оценка в съответствие със Съобщението, т.е. оценка на конкретния участък земя за продажба, извършена точно преди продажбата и на базата на общоприети стандарти за оценка, в отсъствието на реални ценови оферти тази оценка пак би била второстепенен инструмент за определяне на пазарната цена на земята. От момента, в който е подадена правдоподобна и обвързваща оферта и при условие, че тази оферта е пряко съпоставима и по-висока от цената според оценката, тя би трябвало да бъде предпочетена. Офертата установява истинска пазарна цена. В настоящия случай разликата между офертата и реално заплатената цена дава най-добра представа за загубените държавните средства.
(60)
Така Комисията заключава, че е налице загуба на държавни средства, равна на разликата между офертата, подадена от Lidl, и реалната продажна цена (4,6 млн. SEK или приблизително 0,5 млн. EUR).
1.2. Икономически предимства
(61)
Ако бе организиран публичен търг, цената на земята щеше да достигне поне стойността, предложена от Lidl, и дружеството Konsum щеше да бъде принудено да плати поне тази цена. Затова Комисията смята, че в настоящия случай продажбата на земята предоставя избирателно икономическо предимство на Konsum, равняващо се по стойност на разликата между офертата на Lidl и реалната продажна цена.
1.3. Нарушаване на конкуренцията и въздействие върху търговията между държавите-членки (11)
(62)
Както Lidl, така и Kooperativa Förbundet извършват дейността си в сектора на бързооборотните потребителски стоки. Този сектор би могъл да бъде разделен на четири подсектора: магазини за стоки с намалени цени тип „soft discount“, магазини за стоки с намалени цени тип „hard discount“, хипермаркети и супермаркети/магазини за услуги/магазини към бензиностанции. През 2005 г. пазарният дял на всеки от тези подсектори е бил както следва: супермаркети - 68,4 %, хипермаркети - 16,4 %, магазини тип „soft discount“ - 11,5 %, магазини тип „hard discount“ - 3,7 %. Пазарният дял на потребителските кооперации от сектора на бързооборотните потребителски стоки е бил 16,2 % за същата година.
(63)
На челно място на пазара на хранителни стоки на едро и дребно в Швеция стоят четири групи: ICA Ahold, Axfood AB, Coop Norden и BergendahlsGruppen AB, чието участие на пазара на стоки на дребно възлиза на около 80 % (12).
(64)
Шведската индустрия за продажба на хранителни стоки на дребно се характеризира отдавна със стабилни структури и ниско ниво на интернационализация. Но тази ситуация започна да се променя през 1999 г., когато холандският гигант в областта на продажбите на храни на дребно Ahold пое 50 % от дяловете във водещата шведска компания по продажби на дребно ICA. Последва вълна от консолидации сред скандинавските компании, продаващи стоки на дребно, и това доведе до промяна на техния характер от национален към скандинавски.
(65)
Общата посока на развитие сочи увеличаване на обема на продажбите, реализирани от хипермаркетите и големите супермаркети, докато малките и средни магазини остават назад.
(66)
Магазините за продажба на стоки с отстъпки увеличават пазарния си дял. Между 1990 г. и 2002 г. тези магазини увеличават своя дял от общите продажби от 3 % на 13 %. В отговор на тази тенденция скандинавските компании, продаващи на дребно, започнаха да разкриват свои собствени отдели за продажба с отстъпки и да увеличават набора от продукти, продавани с тяхна марка.
(67)
По време на официалната процедура по разследване Комисията потвърди първоначалното си мнение, че мярката нарушава конкуренцията и крие в себе си потенциал за въздействие върху търговията между държавите-членки.
(68)
В случая въздействието върху конкуренцията се изрази чрез разпределението на активи между фирми-конкуренти. Пазарът на дребно на храни и бакалски стоки има предимно местен и регионален характер. Но чрез заемането на пазарна ниша, отразяващо се върху стратегията за стъпване на пазара на чуждестранна фирма-конкурент, мярката притежава потенциал за въздействие върху търговията между държавите-членки.
(69)
Също така помощта засили финансовите позициии на предприятие с международна дейност. Съгласно съдебната практика (13)„когато държавна финансова помощ засилва позицията на едно предприятие за разлика от други предприятия, конкуриращи се в междуобщностната търговия, то следва да се счита, че помощта оказва влияние върху нея (решение по Дело 730/79 Philip Morris срещу Комисията [1980] ECR 2671, параграф 11). Поради това не е необходимо самото предприятие-получател да изнася продукцията си. Когато държава-членка предоставя помощ на предприятие, националната продукция може да се запази или увеличи по обем, в резултат на това предприятия от други държави-членки имат по-малка възможност да изнасят своите продукти на пазара на тази държава-членка (решение по Дело 102/87 Френската република срещу Комисията [1988] ECR 4067, параграф 19).“
1.4. Заключение
(70)
Мярката представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО.
2. Съвместимост
(71)
В решението си да открие официалната процедура по разследване Комисията посочи, че ако наличието на държавна помощ бъде потвърдено, изглежда не съществува основание, върху което мярката да бъде обявена като съвместима с Договора (14). По-точно, продажбата на земя не би могла да се приеме за съвместима инвестиционна помощ, в съответствие с Насоките за национална регионална помощ (15). Тя представлява по-скоро оперативна помощ, която съгласно точка 4.15 от тези Насоки не е позволена в райони, подпомагани по член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО (16). Комисията също подтвърждава първоначалното си заключение, че не съществуват други правни основания за изключване на помощта от основния принцип за забрана.
(72)
Дори ако се приеме, че нарушаването на конкуренцията е с по-скоро местен характер, а въздействието върху търговията - по-скоро ограничено, Швеция не е представила доказателства за цели от общ интерес, към които помощта да е насочена. Аргументите на шведските органи се концентрираха върху наличието на държавна помощ, но не предоставиха доказателства за нейната съвместимост.
(73)
Затова първоначалното заключение се подтвърждава.
3. Възстановяване
(74)
Тъй като мярката е осъществена без предварително уведомление до Комисията и е несъвместима с правилата за държавна помощ, шведските органи се изисква да вземат мерки за възстановяване на помощта от страна на получателя.
(75)
Следва да се напомни, че в този контекст целта на възстановяването е връщане към положението, съществуващо преди предоставянето на помощта. Това може да се постигне чрез връщане от страна на получателя на неправомерната и несъвместима помощ, като по този начин той загубва предимството, с което се е ползвал спрямо конкурентите си на пазара. Сумата за възстановяване следва да бъде такава, че да бъде премахнато икономическото предимство, предоставено на получателя.
(76)
Тъй като помощта, предоставена на Konsum, се равнява на разликата между офертата на Lidl и действителната продажна цена - 4,6 млн. SEK (приблизително 0,5 млн. EUR) - това е сумата на помощта, която следва да бъде възстановена.
(77)
Затова от шведските органи се изисква да възстановят от Konsum сумата от 4,6 млн. SEK плюс лихва, изчислена съгласно член 9 от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията от 21 април 2004 година за прилагането от Регламент (ЕО) № 659/1999 на Съвета относно определянето на подробни правила за прилагането на член 93 от Договора за създаване на ЕО (17). Лихвата следва да бъде платена за периода от датата на предоставяне на Konsum на неправомерната помощ до датата на нейното ефективно възстановяване.
VII. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(78)
Комисията констатира, че Швеция незаконно е привела в действие въпросната продажба на земя в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора. Комисията смята, че такава мярка, която всъщност представлява оперативна помощ, не отговаря на условията за дерогация съгласно Договора за ЕО, и затова е несъвместима с общия пазар. Поради това помощта следва да бъде възстановена.
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, възлизаща на 4,6 млн. SEK, която Швеция неправомерно е предоставила на Konsum Jämtland Ekonomisk Förening, в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора, е несъвместима с общия пазар.
Член 2
1. Швеция взема всички необходими мерки за възстановяване от страна на получателя на помощта, посочена в член 1.
2. Сумата, която следва да се възстанови, включва лихви от датата, на която помощта е била предоставена на получателя, до датата на възстановяването й.
3. Лихвите се изчисляват като капитализирани лихви в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията.
Член 3
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1, се извършва незабавно и ефективно.
2. Швеция взема всички необходими мерки за прилагане на настоящото решение в срок от четири месеца от датата на неговата нотификация.
Член 4
1. Швеция уведомява Комисията в срок от два месеца от нотификацията на настоящото решение за следното:
а)
Общата сума (главница и лихва), която получателят възстановява;
б)
Подробно описание на мерките, които вече са предприети и които са планирани за спазване на настоящото решение;
в)
Документи, доказващи, че на получателя е наредено да върне помощта.
2. Швеция информира Комисията за развитието на националните мерки, предприети за възстановяването на помощта, посочена в член 1, до тяхното завършване. По искане на Комисията, Швеция предоставя незабавно информация относно мерките, които са вече предприети или предстои да бъдат предприети, за спазване на настоящото решение. Също така Швеция предоставя подробна информация относно сумите от помощта и лихвите, които вече са възстановени от получателя.
Член 5
Адресат на настоящото решение е Кралство Швеция.
Съставено в Брюксел на 30 януари 2008 година.
DÉCISION DE LA COMMISSION
du 30 janvier 2008
concernant l’aide d’État C 35/06 (ex NN 37/06) accordée par la Suède à Konsum Jämtland ekonomisk förening
[notifiée sous le numéro C(2008) 311]
(Le texte en langue suédoise est le seul faisant foi.)
(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)
(2008/366/CE)
LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES
vu le traité instituant la Communauté européenne, et notamment son article 88, paragraphe 2, premier alinéa,
vu l'accord sur l’Espace économique européen, et notamment son article 62, paragraphe 1, point a),
après avoir invité les intéressés à présenter leurs observations conformément auxdits articles (1), et considérant leurs opinions, et
considérant ce qui suit:
I. PROCÉDURE
(1)
Par plainte enregistrée auprès de la Commission le 14 novembre 2005, la fondation Den Nya Välfärden a informé la Commission de la cession par la commune d’Åre d’un terrain à Konsum Jämtland ekonomisk förening. D’après la fondation, cette cession recouvre une aide d’État illégale.
(2)
Par lettre datée du 3 janvier 2006, la Commission a demandé aux autorités suédoises la communication de certains renseignements concernant l’opération en question. Ces renseignements ont été communiqués par lettres du 2 mars et du 28 mars 2006.
(3)
Par lettre du 3 janvier 2006, la Commission a aussi demandé au plaignant la communication de renseignements supplémentaires sur l’opération en question. Ces renseignements ont été communiqués par lettre du 1er février 2006.
(4)
Par lettre du 19 juillet 2006, la Commission a informé la Suède de sa décision d’ouvrir la procédure prévue à l’article 88, paragraphe 2, du traité CE, concernant la mesure d’aide précitée (2).
(5)
La décision de la Commission d’ouvrir cette procédure a été publiée au Journal officiel de l’Union européenne (3). La Commission a invité les intéressés à exprimer leurs opinions sur la mesure d’aide.
(6)
Les autorités suédoises ont communiqué leurs points de vue par lettre du 27 septembre 2006.
(7)
La Commission n’a reçu aucune observation des autres parties intéressées.
(8)
Par lettre du 24 janvier 2007, la Commission a demandé aux autorités suédoises de communiquer des renseignements supplémentaires. Ces renseignements ont été communiqués par lettre du 21 février 2007.
II. DESCRIPTION DÉTAILLÉE DE LA MESURE
1. Le plaignant (4)
(9)
Le plaignant - la fondation Den Nya Välfärden - est une organisation qui travaille (entre autres) pour des entreprises. Les activités de la fondation sont financées essentiellement par les cotisations d’un grand nombre d’entreprises. En l’occurrence, la fondation a agi pour le compte de l’entreprise Lidl Sverige KB (ci-après Lidl).
(10)
Lidl est entré sur le marché suédois en septembre 2003 et a actuellement environ 130 magasins à bas prix (hard discount stores) en Suède. L’entreprise table sur une part du marché de 3 % à la fin de 2007, alors que sa part du marché était de 2,2 % à la fin de 2006. Le chiffre d’affaires de Lidl a été de 3,7 milliards de couronnes (environ 393 millions d'euros) pour l'exercice 2006/2007. L’entreprise a essuyé des pertes depuis le début de ses activités en Suède. Ses pertes d’exploitation (après impôts) au titre de l’exercice 2006/2007 ont été de 339 millions de couronnes (environ 36 millions d’euros).
(11)
Lidl est un acteur relativement mineur sur le marché du commerce de détail pour l’alimentation en Suède.
2. Le bénéficiaire de l’aide (5)
(12)
L’entreprise coopérative Konsum Jämtland ekonomisk förening vendait des biens de consommation (notamment des produits alimentaires) sur tout le territoire du Jämtland. Le chiffre d’affaires de l’entreprise pour 2004 a été de 260 millions de couronnes (environ 28 millions d’euros).
(13)
Konsum Jämtland ekonomisk förening (ci-après Konsum) a fusionné le 1er janvier 2006 avec Konsum Nord ekonomisk förening. Ces deux entreprises étaient au moment de la fusion membres du Kooperativa Förbundet (KF). KF est la fédération qui regroupe près de 51 coopératives de consommation qui comptent ensemble près de 3 millions de membres. Kooperativa Förbundet possède 42 % de Coop Norden, qui vient au deuxième rang des acteurs du commerce des articles de grande consommation en Suède (part du marché pour 2005: 16,2 %) est l’un des principaux acteurs pour ce commerce au Danemark et en Norvège. Cette fédération est en outre active notamment dans les secteurs de l’immobilier et des médias. Son chiffre d’affaires pour 2006 a été de 24,4 milliards de couronnes (environ 2,6 milliards d’euros) et ses bénéfices pour la même année ont été de 701 millions de couronnes (environ 74 millions d’euros).
3. La vente de terrain
(14)
Selon la plainte, la cession par la commune d’Åre d’un terrain à Konsum a été réalisée à un prix jugé inférieur à celui du marché.
(15)
Le 5 octobre 2005, le conseil municipal d'Åre a décidé de vendre un terrain (Åre Prästbord 1:30, 1:68 et 1:69) dans la zone dite Produkthusområdet située à Åre à Konsum pour 2 millions de couronnes (environ 0,2 million d’euros). Cette vente n’a pas été précédée d’une procédure d’appel d’offres ouvert.
(16)
Il était question jusqu'à un certain moment que le prix du terrain soit de 1 couronne et que la cession du terrain à ce prix à Konsum soit approuvée lors de la séance du Conseil municipal du 24 août 2005.
(17)
Cependant, le 23 août 2005, Lidl a présenté une offre de 6,6 millions de couronnes (environ 0,7 million d’euros) pour le même terrain par un appel téléphonique au chef des services municipaux d’Åre et un courriel à cette même personne.
(18)
Le 24 août 2005, la radio Suède P4 Jämtland a rendu publique l’offre de Lidl et interrogé un conseiller municipal d’Åre qui a confirmé la soumission de cette offre.
(19)
Le même jour que la présentation de l’offre de Lidl, les services de la commune ont renégocié le prix de vente avec Konsum pour le porter à 1 million de couronnes.
(20)
Le 24 août 2005, la Commission exécutive de la commune a approuvé lors de sa réunion la vente du terrain à Konsum pour 1 million de couronnes. Il ressort du procès-verbal de cette réunion que l’offre de Lidl a servi de base à la décision de vendre le terrain pour 1 million de couronnes au lieu de 1 couronne comme prévu à l’origine. Il ressort aussi du procès-verbal que les services municipaux ont reçu pour tâche de rechercher à Åre un autre terrain à proposer à Lidl.
(21)
Lors de sa réunion du 20 septembre 2005, la Commission exécutive de la commune a annulé sa décision de cession du terrain pour 1 million de couronnes à la suite du recours déposé par deux membres du Conseil municipal auprès de la Cour administrative du Jämtland.
(22)
Le 5 octobre 2005, le Conseil municipal a approuvé la vente du terrain à Konsum, pour 2 millions de couronnes. Dans un courrier officiel du 20 septembre 2005, les services municipaux à la Commission exécutive de la commune, l’offre de Lidl est évoquée et il est indiqué que ses services ont été en contact avec Lidl concernant un établissement dans un autre lieu.
(23)
Par lettres du 28 octobre 2005 à la Commission exécutive de la commune et du 30 novembre 2005 à la fondation Den Nya Välfärden, Lidl a confirmé que son offre de 6,6 millions de couronnes était toujours valable et que l’entreprise souhaitait participer à une éventuelle procédure d’appel d’offres concernant le terrain concerné.
(24)
Au moment de la cession, Konsum était déjà établi sur la commune d’Åre, alors que Lidl cherchait à ce moment-là à y ouvrir son premier point de vente.
III. DÉCISION D’OUVRIR LA PROCÉDURE CONFORMÉMENT À L’ARTICLE 88, PARAGRAPHE 2, DU TRAITÉ CE
(25)
La Commission a décidé d’ouvrir la procédure d’enquête formelle essentiellement pour les motifs suivants:
-
La vente n’a pas été précédée d’une procédure d’appel d’offres ouvert.
-
Les autorités suédoises n’ont pas été en mesure de démontrer que le terrain avait fait l’objet d’une évaluation indépendante (elles ont entretemps cité un rapport d’évaluation fourni par Ernst & Young Real Estate concernant certains terrains dans le même secteur d’Åre).
-
Le prix de vente à Konsum et l’offre de Lidl paraissaient être directement comparables et il semblait qu’aucune condition spécifique n'était liée à l'offre de Lidl. Les différentes augmentations du prix de vente après l’offre de Lidl (d’abord de 1 couronne à 1 million de couronnes puis de 1 million à 2 millions de couronnes) semblaient étayer la constatation concernant le caractère directement comparable des offres. Comme l’offre de Lidl était supérieure au prix de vente effectif, il a semblé que des ressources de l’État étaient en cause.
-
Cette mesure d’aide pourrait affecter les échanges entre États membres (compte tenu notamment que Kooperativa förbundet et Lidl sont des acteurs internationaux).
-
La mesure d’aide ne semblait pas compatible avec les lignes directrices orientations en matière d’aide à finalité régionale et il ne semblait pas qu’il y ait d’autre motif juridique pour approuver cette aide.
IV. OBSERVATIONS DES PARTIES INTÉRESSÉES
(26)
La Commission n'a reçu aucune observation des parties intéressées au titre de la procédure.
V. OBSERVATIONS DES AUTORITÉS SUÉDOISES
(27)
L’argument principal des autorités suédoises était que la vente du terrain à Konsum faisait partie d’une série d’opérations immobilières qui comportaient plus particulièrement la vente par Konsum d’une parcelle de terrain dans un autre secteur d’Åre (Åre torg, situé dans le centre de l’agglomération). Ce terrain intervenait dans un plan de développement que la commune avait établi pour ce secteur.
(28)
Après la vente du terrain en question, Konsum devait déplacer son point de vente de ce secteur d’Åre et permettre ainsi à la commune d’exécuter son plan de développement. Au cas où la commune aurait accepté l’offre de Lidl, elle n’aurait pas pu exécuter le plan, puisque dans ce cas Konsum serait resté dans le secteur d’Åre torg.
(29)
Dans le contrat concernant la vente du terrain à Konsum, il n’est cependant évoqué aucune autre affaire de terrain (ni la valeur du terrain de Konsum à Åre torg) (6).
(30)
En septembre 2006, les autorités suédoises ont fourni à la Commission de nouveaux documents pertinents, à savoir le rapport d’évaluation de Ernst & Young Real Estate et un arrêt de la Cour administrative du Jämtland en date du 24 mai 2006 concernant un recours contre la décision du Conseil municipal d’Åre en date du 5 octobre 2005 d’approuver la vente du terrain situé dans le secteur Produkthusområdet à Konsum.
1. Le rapport d’évaluation
(31)
Le rapport d’évaluation ne concerne pas de façon spécifique le terrain vendu à Konsum mais d’autres parcelles dans le secteur Åreområdet (dont l’une est adjacente au terrain acheté par Konsum). Cette évaluation date de mai 2003 (7). L’estimation repose notamment sur des renseignements figurant dans des bases de données du consultant, des contrats de location effectifs et des achats ainsi que les coûts d’exploitation et de maintenance normalisés pour des propriétés comparables. L’évaluation repose sur une analyse des flux de trésorerie tenant compte de l’utilisation prévue pour le terrain.
(32)
Sur la base de l’estimation du consultant, la valeur sur le marché du terrain vendu à Konsum s’élèverait à 1,65 million de couronnes, ce qui est comparable au prix effectif de l’opération, 2 millions de couronnes.
(33)
La commune d’Åre a fait valoir que, lors de la vente du terrain, elle a tenu compte du fait que l’évaluation de Ernst & Young Real Estate avait été faite en mai 2003 et que la vente était réalisée en octobre 2005, près de deux ans et demi plus tard. Elle n’en a cependant fourni aucune preuve.
2. Arrêt de la Cour administrative du Län
(34)
L’examen de la décision du Conseil municipal d’Åre par la Cour administrative du Län s’est limité à la légalité de cette décision. La Cour a évalué dans quelle mesure la commune d’Åre avait outrepassé ses pouvoirs en favorisant une entreprise sans qu’il y ait de motif particulier pour cela.
(35)
La Cour administrative du Län a dit pour droit que la décision était légale et que la vente ne pouvait être considérée comme favorisant l’acheteur pour les raisons suivantes:
-
Lidl a exprimé son intérêt juste avant la décision du Conseil municipal.
-
La vente concernait un terrain auquel s’appliquaient des conditions particulières d’après le plan-cadre en vigueur pour le secteur.
-
Il n’y avait pas de preuves suffisantes pour démontrer que le prix de la vente du terrain était inférieur à sa valeur sur le marché.
-
La décision du Conseil municipal devait être perçue comme un élément d’un plus vaste plan prévoyant des délocalisations d’activités et d’entreprises et dans lequel la vente du terrain à Konsum constituait un élément de planification.
3. Renseignements supplémentaires communiqués par les autorités suédoises
(36)
Par lettre du 24 janvier 2007, la direction générale Concurrences de la Commission a demandé aux autorités suédoises d’indiquer quelle méthode avait été utilisée pour veiller à tenir compte du délai entre la date de l’évaluation par Ernst & Young Real Estate (mai 2003) et la date de la vente du terrain à Konsum (octobre 2005) sur le prix de vente et de communiquer toutes données (enquêtes, calculs, principes d’estimation, etc.) pouvant le démontrer.
(37)
Par lettre du 21 février 2007, les autorités suédoises ont communiqué une lettre signée par le chef des services de la commune d’Åre. Dans la lettre du chef des services de la commune étaient appliqués une multitude d’indices du marché (indice des prix à la consommation, indice des prix des propriétés pour les magasins de détail, etc.) pour estimer la modification de la valeur du terrain au cours de la période considérée plus haut.
(38)
L’indice le plus pertinent est l’indice des prix des propriétés pour les magasins de détail, qui concerne des immeubles dans les grandes villes et se décompose pour l’exercice 2005 entre environ un tiers de centres commerciaux et environ deux tiers d’autres magasins. Les autres indices font apparaître que la valeur mise à jour du terrain à la date de la vente était inférieure au prix de vente effectif.
(39)
Selon la lettre du chef des services de la commune, il n’y avait à la date de la vente aucun véritable marché à Åre en matière de terrains destinés à des activités économiques ou commerciales et l’estimation du terrain ne pouvait donc pas découler de prix payés à l’occasion d’opérations effectives.
VI. ÉVALUATION DE LA MESURE
1. Aide d’état au sens de l’article 87, paragraphe 1, du traité CE
(40)
L’existence de l’aide d’État doit être évaluée au regard de la communication de la Commission concernant les éléments d’aide d’État contenus dans des ventes de terrains et de bâtiments par les pouvoirs publics (8) (ci-après la communication).
1.1. Utilisation de ressources d'État
1.1.1. Application de la communication
(41)
D’après la communication, il existe deux façons d'exclure la présence d'aide publique dans la vente par les pouvoirs publics de terrains et d'immeubles: lorsque la vente a lieu dans le cadre d’une procédure d’offre inconditionnelle où la meilleure offre est acceptée ou, en l’absence d’une telle procédure, lorsque le prix de vente est au moins égal à la valeur établie par un expert indépendant.
(42)
D’après la communication, une telle évaluation doit être effectuée par un ou plusieurs experts indépendants (9), chargés d’évaluer les actifs, préalablement aux négociations précédant la vente, pour fixer la valeur marchande sur la base d’indicateurs du marché et de critères d’évaluation communément acceptés.
(43)
En l’occurrence, il n’y a eu aucune procédure officielle d’appel d’offres. Il y a eu une évaluation préalable d’une parcelle adjacente au terrain qui fait l’objet de la présente affaire. Cette estimation (voir section V.1 ci-dessus) a indubitablement été exécutée par un expert indépendant et sur la base de critères d’évaluation communément acceptés, au sens de la communication. Bien que l’évaluation n’ait pas concerné le terrain qui a été vendu mais une parcelle adjacente, le résultat de cette évaluation peut être considéré comme une estimation raisonnable de la valeur du terrain sur le marché à la date où elle a été effectuée.
(44)
Cependant, l’évaluation a été effectuée en mai 2003, près de deux ans et demi avant que la vente n’ait lieu (octobre 2005). Au cours d’une si longue période, la valeur du terrain pouvait avoir sensiblement changé.
(45)
Au cours de la procédure d’enquête formelle et sur la base d’une demande de la Commission, les autorités suédoises ont fourni en février 2007 une mise à jour de l’évaluation (voir section V.3 ci-dessus).
(46)
Il semble qu’il n’y ait eu aucune mise à jour officielle de l’évaluation d’Ernst & Young avant la vente du terrain à Konsum pour tenir compte du délai écoulé entre la date de l’évaluation et la date de la vente. Autrement, les autorités suédoises auraient communiqué cette preuve, datant de l’époque de la transaction. Il semble donc très probable que les renseignements fournis par les autorités suédoises en février 2007 soient une justification a posteriori du prix de vente.
(47)
Contrairement à l’estimation d’Ernst & Young, les autorités suédoises n’ont pas effectué la mise à jour de l'évaluation sur la base de critères d'évaluation communément acceptés (par exemple l'analyse des flux de liquidité) en tenant compte des futures recettes escomptées. La mise à jour ne constitue pas une évaluation complète du terrain mais l’application d’indices du marché pour évaluer une augmentation théorique de la valeur du terrain. La plupart des indices fournis sont très généraux (par exemple l’indice des prix à la consommation) et ont une portée nationale, et ils ne semblent donc pas être particulièrement adéquats pour ce qui concerne la vente dans la présente affaire.
(48)
L’indice des prix de l’immobilier pour les magasins est considéré comme le plus approprié. Cependant, il a une portée nationale et ne prend pas en compte le caractère spécifique de la région où la vente a eu lieu. Il vaut essentiellement pour les grandes villes alors que Åre est une petite ville. Il ne s’applique pas non plus spécifiquement au commerce de détail de l’alimentation mais au commerce de détail en général. Il n’est donc pas sûr que cet indice reflète l'évolution effective à Åre de mai 2003 à octobre 2005 pour le prix de l’immobilier destiné au commerce de l’alimentation de détail.
(49)
L’argument des autorités suédoises selon lequel il n’y avait pas à proprement parler de marché à Åre pour les terrains destinés à des activités économiques et commerciales au moment de la vente, argument avancé pour justifier la non-prise en compte des prix des transactions réelles, est quelque peu contredit par le fait que, en 2003, Ernst & Young avait été en mesure de procéder à une évaluation complète fondée entre autres sur les perceptives du marché pour le commerce d’alimentation de détail pour le terrain et sur les contrats de location et les achats effectifs à Åre.
(50)
Avant que la vente à Konsum n’ait lieu, il y avait une autre solution et, de l’avis de la Commission, un indicateur plus fiable du prix du terrain sur le marché, à savoir l’offre de Lidl (voir section VI.1.1.3 ci-dessous).
1.1.2. Conditions liées à la vente
(51)
Le terrain était soumis à des restrictions en matière d’urbanisme, notamment pour ce qui concerne sa destination (point de vente de produits alimentaires) et la surface commerciale. Il faut considérer que ces restrictions figurent dans le cadre des pouvoirs légitimes de la commune en matière de droit public.
(52)
Les autorités suédoises ont fait valoir que l’opération immobilière contestée faisait partie d’une série d’opérations qui recouvraient plus particulièrement la vente par Konsum d’une parcelle dans le centre d’Åre qui devait être utilisée pour un autre développement conformément au plan-cadre de la commune. Cependant, il n’y a aucun lien officiel que ce soit entre les deux opérations dans le contrat de vente et les autorités suédoises n’ont au cours de l’enquête de la Commission fourni aucun renseignement concret concernant la vente de terrain par Konsum ni d’éléments concrets démontrant que les deux transactions faisaient partie d’une plus vaste opération.
(53)
Aucune restriction qui aurait pu être pertinente en ce qui concerne la présente décision n’a été introduite dans le contrat concernant la vente de terrain à Konsum. Il y avait donc lieu de considérer qu’il n’existait pas d’«obligations spécifiques» liées à la vente, au sens de la communication.
(54)
Il n’y avait pas de conditions liées à l’offre de Lidl. L’activité que l’entreprise envisageait d’affecter au terrain devait être à peu près comparable à celle de Konsum (commerce d’alimentation de détail) et conforme aux restrictions en matière d’urbanisme imposées légitimement par la commune. L’offre que Lidl a présentée et le prix effectif de vente à Konsum sont donc directement comparables.
1.1.3. Application du principe de l’investisseur privé dans une économie de marché
(55)
Le point de départ lorsqu’il s’agit d’estimer dans quelle mesure la vente à Konsum a fait intervenir une aide d’État doit, conformément à la jurisprudence établie (10), être le principe de l’investisseur privé dans une économie de marché. Conformément à ce principe, le montant de l’aide intervenant dans la vente d’un bien public est égal à la différence entre la somme effectivement payée par le bénéficiaire et ce qu’il aurait dû payer dans les conditions du marché au même moment pour acquérir un bien correspondant auprès d’un vendeur du secteur privé.
(56)
En conséquence, on peut considérer qu’une aide d’État est intervenue dans la présente affaire s’il avait été possible pour un vendeur du secteur privé de vendre le terrain à Lidl au prix du marché. Cela suppose à son tour que l’offre de Lidl était crédible et avait valeur d’engagement.
(57)
La Commission considère pour les raisons suivantes que l’offre de Lidl était crédible et avait valeur d’engagement:
-
L’offre de Lidl a été présentée le 23 août 2005 par un coup de téléphone au chef des services de la commune d’Åre et par courriel à ce dernier le même jour. L’offre n’a pas été présentée de façon plus officielle parce que Lidl venait juste d’apprendre que la vente devait avoir lieu le lendemain (au prix de 1 couronne). On peut donc présumer qu’il n’était plus temps de formaliser davantage cette offre.
-
Le 24 août 2005, l’offre a été rendue publique par une station de radio qui a interviewé le conseiller municipal d’Åre sur la question. Le conseiller municipal n’a en l’occurrence pas contesté la crédibilité de l’offre.
-
Le même jour où l’offre de Lidl a été présentée, les services municipaux ont renégocié le prix de vente avec Konsum, qui a immédiatement accepté de payer 1 million de couronnes pour le terrain au lieu de 1 couronne. Le lendemain, la Commission exécutive de la commune a approuvé lors de sa réunion la vente du terrain à Konsum pour 1 million de couronnes. Il ressort du procès-verbal de cette réunion que l’offre de Lidl a servi de base pour la décision de vendre le terrain pour une somme de 1 million de couronnes et non comme prévu à l’origine pour 1 couronne. Il ressort aussi de ce procès-verbal que les services municipaux ont reçu pour mandat de rechercher un site à Åre à proposer à Lidl. Ceci démontre que les autorités municipales ont déjà à ce stade considéré l’offre de Lidl comme crédible et ayant valeur d’engagement.
-
Par lettre officielle du 20 septembre 2005, les services municipaux ont évoqué l’offre de Lidl et évoqué que les services avaient été en contact avec Lidl à propos de son établissement dans un autre endroit à Åre.
-
Par lettre du 28 octobre 2005 adressée à la Commission exécutive de la commune et une autre du 30 novembre 2005 adressée à la fondation Den Nya Välfärden, Lidl a confirmé que son offre de 6,6 millions de couronnes tenait toujours et que l’entreprise souhaitait prendre part à une éventuelle procédure d’appel d’offres pour le terrain concerné.
-
Les autorités suédoises n’ont jamais contesté la crédibilité de l’offre de Lidl au cours de la procédure d’enquête.
-
Lidl est une entreprise de renommée internationale en concurrence directe avec Konsum pour le marché du commerce de détail des produits alimentaires. Lidl a ouvert des points de vente en Suède à partir de 2003 dans le cadre d’une stratégie visant à tirer avantage de l’accroissement de la demande de produits hard discount dans les pays nordiques et de l’augmentation de la part de marché du secteur hard discount dans le commerce des produits de grande consommation dans ces pays. On est donc en droit de présumer que l’entreprise était vraiment intéressée par le terrain qui a été vendu à Konsum.
(58)
La Commission considère que l’offre crédible et ayant valeur d’engagement de Lidl - offre supérieure à la valeur du terrain d’après l’évaluation des autorités suédoises dans l’estimation mise à jour - était un meilleur indicateur de la valeur du marché pour le terrain que la valeur d’après l’estimation mise à jour, étant donné qu’elle reflétait dans quelle mesure le marché était disposé à payer pour le terrain à la date de la vente.
(59)
Même si l’évaluation d’un expert avait été réalisée conformément à la communication (c’est-à-dire s’il s’agissait d’une estimation du terrain qui devait être vendu réalisée avant la vente et sur la base de critères d’évaluation communément acceptés) une telle évaluation, en l’absence d’offres véritables, n’aurait été qu’un instrument de second choix pour établir la valeur du terrain sur le marché. À partir du moment où est présentée une offre crédible et ayant valeur d’engagement qui est directement comparable avec la valeur estimée par un expert et qui lui est supérieure, cette offre doit avoir la priorité. Cette offre établit une valeur du marché réelle. Dans le cas présent, la différence entre l’offre et le prix de vente effectif doit être considérée comme la meilleure mesure de la perte de ressources d’État.
(60)
La Commission en conclut qu’une perte de ressources d’État équivalente à la différence entre l’offre de Lidl et le prix de vente effectif (4,6 millions de couronnes, soit environ 0,5 million d’euros) existe dans la présente affaire.
1.2. Avantage économique
(61)
Si une procédure d’appel d’offres ouvert avait eu lieu, le prix du terrain aurait atteint au moins le montant proposé par Lidl, et Konsum aurait été forcé de payer au moins ce prix pour acquérir le terrain. La Commission considère donc que Konsum, dans la présente affaire, avec la vente du terrain, a bénéficié d’un avantage économique sélectif correspondant à la différence entre l’offre de Lidl et le prix de vente effectif.
1.3. Distorsion de concurrence et effet sur les échanges entre États membres (11)
(62)
Le commerce des produits de grande consommation en Suède, où à la fois Lidl et Kooperativa förbundet sont actifs, peut être subdivisé en quatre segments de branches: supermarchés/boutiques de services/boutiques de stations-service (part du marché dans le commerce des produits de grande consommation pour 2005: (68,4 %), hypermarchés (16,4 %), soft discount (11,5 %) et hard discount (3,7 %). La part de marché des sociétés coopératives de consommateurs dans l’ensemble du commerce des produits de grande consommation en 2005 était de 16,2 %.
(63)
Le marché de gros et de détail des produits alimentaires en Suède est dominé par quatre groupes: ICA Ahold, Axfood AB, Coop Norden et Bergendahlsgruppen AB. Leur part sur le marché du commerce de détail est d’environ 80 % (12).
(64)
Le commerce de détail des produits alimentaires en Suède a longtemps été caractérisé par des structures stables et un faible degré d’internationalisation. La situation a cependant commencé à se modifier en 1999 lorsque le détaillant de produits alimentaires néerlandais Ahold a acquis une participation de 50 % dans ICA, premier détaillant en Suède. Les détaillants des pays nordiques ont depuis lors procédé à une série de consolidations et leurs perspectives ont évolué pour devenir plus nordiques qu’intérieures.
(65)
La tendance générale a été à une augmentation des ventes des hypermarchés et des grands supermarchés, prenant le pas sur les ventes des petits et moyens établissements.
(66)
La part des magasins à bas prix sur le marché a augmenté. Leur part dans le total des ventes a été portée de 3 à 13 % entre 1990 et 2002. En réaction à cette tendance, les détaillants nordiques ont ouvert leurs propres unités à bas prix et augmenté le nombre des produits vendus sous leur propre marque.
(67)
Au cours de la procédure d'enquête formelle, la Commission a confirmé l'évaluation initiale selon laquelle la mesure d'aide avait entraîné une distorsion de la concurrence et pouvait avoir un effet sur le commerce entre États membres.
(68)
La concurrence a été affectée par la distorsion de l’allocation de propriété entre des entreprises concurrentes. Le marché du commerce de détail pour l’alimentation a un caractère essentiellement local ou régional, mais comme la mesure d’aide a eu un effet sur la stratégie d’un concurrent étranger visant à accéder au marché, cette mesure avait le potentiel d’affecter le commerce entre les États membres.
(69)
En outre, l’aide a renforcé la position financière d’une entreprise ayant une activité internationale. Dans un arrêt (13) de la Cour de Justice des Communautés, il est indiqué ce qui suit: «Lorsqu’une aide accordée par l’État renforce la position d’une entreprise par rapport à d’autres entreprises concurrentes dans les échanges intra-communautaires, ces derniers doivent être considérés comme influencés par l’aide (arrêt du 17 septembre 1980, Philip Morris/Commission, 730/79, Rec. p. 2671, point 11). À cet effet, il n’est pas nécessaire que l’entreprise bénéficiaire participe elle-même aux exportations. En effet, lorsqu’un État membre octroie une aide à une entreprise, la production intérieure peut s’en trouver maintenue ou augmentée, avec cette conséquence que les chances des entreprises établies dans d’autres États membres d’exporter leurs produits vers le marché de cet État membre en sont diminuées (arrêt du 13 juillet 1988, France/Commission 102/87, Rec. p. 4067, point 19».
1.4. Conclusion
(70)
La mesure constitue une aide d’État au sens de l’article 87, paragraphe 1, du traité CE.
2. Compatibilité
(71)
La Commission a indiqué dans sa décision d’ouvrir la procédure d’enquête formelle au cas où l’existence d’une aide d’État serait confirmée, qu'il semble qu’il n’y aurait aucune raison légale de déclarer l’aide d’État compatible avec le traité CE (14): La cession du terrain ne pourrait être considérée comme une aide à l’investissement initial au sens des lignes directrices concernant les aides d’État à finalité régionale (15). De fait, cette mesure d’aide constituerait une aide au fonctionnement, qui n’est pas autorisée selon le point 4.15 de ces lignes directrices dans les régions assistées en vertu de l’article 87, paragraphe 3, point c), du traité (16). La Commission confirme sa conclusion de la décision précitée selon laquelle il n’y a pas d’autre base juridique pour exempter cette mesure du principe d’incompatibilité.
(72)
La distorsion de la concurrence paraît avoir un caractère plutôt local et l’effet sur les échanges entre les États membres sont plutôt limités, mais les autorités suédoises n’ont communiqué aucune preuve selon laquelle l’aide visait un quelconque objectif d’intérêt commun - qui aurait pu compenser les effets négatifs sur la concurrence et les échanges. Elles ont en revanche concentré leurs arguments sur les avantages éventuels de l’aide d’État et n’ont fourni aucun argument concernant la compatibilité de l’aide.
(73)
La conclusion préliminaire de la Commission est donc confirmée.
3. Récupération
(74)
Comme la mesure d’aide a été mise en œuvre sans notification préalable à la Commission et est incompatible avec les règles en matière d’aide d’État, les autorités suédoises sont tenues de récupérer l’aide auprès du bénéficiaire.
(75)
Il convient de rappeler à ces propos que la récupération a pour objet de rétablir la situation qui existait sur le marché avant l’octroi de l’aide. Ce rétablissement est réalisé dès lors que l’aide illégale et incompatible est remboursée par le bénéficiaire. Il perd alors l’avantage qu’il a acquis sur le marché par rapport à ses concurrents. Le montant à rembourser devrait être tel que l’avantage économique reçu par le bénéficiaire est éliminé.
(76)
Comme l’aide à Konsum est égale à la différence entre l’offre de Lidl et le prix de vente effectif, c’est-à-dire 4,6 millions de couronnes (environ 0,5 million d’euros), tel est le montant de l’aide à recouvrir.
(77)
Les autorités suédoises sont donc tenues de recouvrer auprès de Konsum un montant de 4,6 millions de couronnes plus les intérêts sur la récupération, calculés conformément à l’article 9 du règlement (CE) no 794/2004 de la Commission du 21 avril 2004 concernant la mise en œuvre du règlement (CE) no 659/1999 du Conseil portant modalités d'application de l'article 93 du traité CE (17). Ces intérêts courent à compter de la date à laquelle l’aide illégale a été mise à disposition de Konsum jusqu’à la date où elle a été remboursée.
VII. CONCLUSIONS
(78)
La Commission constate que la Suède a illégalement mis en œuvre, en violation de l’article 88, paragraphe 3, du traité CE, la vente du terrain en question. La Commission estime que la mesure concernée - qui constitue une aide pure à l’exploitation - ne peut pas être prise en considération pour une exception au titre du traité CE et qu'elle est donc incompatible avec le marché commun. Cette aide doit donc être remboursée,
A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
Article premier
L’aide d’État de 4,6 millions de couronnes que la Suède a illégalement accordée à Konsum Jämtland ekonomisk förening en violation de l’article 88, paragraphe 3, du traité, est incompatible avec le marché commun.
Article 2
1. La Suède récupère auprès du bénéficiaire l’aide visée à l’article 1er.
2. L’aide qui est remboursée comprend l’intérêt qui court à partir du jour où l’aide a été mise à la disposition du bénéficiaire de l’aide jusqu’au jour où elle a été remboursée.
3. L’intérêt est calculé comme intérêt capitalisé conformément au chapitre V du règlement CE no 794/2004.
Article 3
1. La récupération de l’aide visée à l’article 1er a lieu immédiatement et de façon effective.
2. La Suède veille à ce que la présente décision est appliquée dans un délai de quatre mois à compter du jour où elle lui a été communiquée.
Article 4
1. Dans un délai de deux mois à compter du jour où la présente décision a été communiquée, la Suède communique les renseignements suivants à la Commission:
a)
Le montant total (capital et intérêts) qui est remboursé par le bénéficiaire de l’aide.
b)
Une description détaillée des mesures qui ont déjà été prises ou qui sont envisagées pour se conformer à la présente décision.
c)
Des documents qui démontrent que le bénéficiaire de l’aide a été prié de rembourser l’aide.
2. La Suède tient la Commission informée de l’avancement des mesures nationales prises pour mettre en œuvre la présente décision jusqu’à ce que la récupération de l’aide visée à l’article 1er ait été menée à bien. La Suède communique sans délai sur demande de la Commission les renseignements sur les mesures qui ont déjà été prises ou qui sont envisagées pour se conformer à la présente décision. Le rapport comporte aussi des renseignements détaillés sur le montant de l’aide et le montant des intérêts qui ont été déjà récupérés auprès du bénéficiaire de l'aide.
Article 5
Le Royaume de Suède est destinataire de la présente décision.
Fait à Bruxelles, le 30 janvier 2008.