РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1069/2007 НА КОМИСИЯТА
от 17 септември 2007 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на поливинил алкохол (PVA) с произход от Китайската народна република
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 19 декември 2006 г., съгласно член 5 от основния регламент, Комисията обяви чрез известие (наричано по-долу „известие за започване на процедура“), публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Общността на поливинил алкохол (PVA) с произход от Китайската народна република (КНР) и Тайван (наричани по-долу „засегнатите страни“).
(2)
Процедурата бе започната вследствие на жалба, подадена на 6 ноември 2006 г. от Kuraray Specialties Europe GmbH (наричана по-долу „жалбоподател“), след януари 2007 г. наричана Kuraray Europe GmbH, представляваща значителен дял, в този случай повече от 25 %, от общото производство на поливинил алкохол (PVA) в Общността. В жалбата се съдържат prima facie доказателства за дъмпинг на PVA с произход от разглежданите страни и за нанасяне на съществена вреда, произтичаща от него, което бе сметнато за достатъчно основание, за да оправдае започването на процедура.
1.2. Заинтересовани от процедурата страни
(3)
Комисията официално уведоми за започването на процедурата производителя жалбоподател и други известни производители в Общността, производители износители от разглежданите страни, вносители/търговци и потребители, за които е известно, че са заинтересовани, както и представителите на разглежданите страни износителки. Заинтересованите страни получиха възможност да изложат позициите си в писмена форма и да поискат да се организира изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на процедура. На всички заинтересовани страни, които поискаха и посочиха наличието на определени причини да бъдат изслушани, бе дадена възможност за изслушване.
(4)
За да позволи на производителите износители от КНР да подадат заявление за третиране според условията на пазарна икономика (ТУПИ) или индивидуално третиране (ИТ), ако желаят това, Комисията изпрати искови формуляри на производители износители, за които е известно, че са заинтересовани, както и на властите на КНР. Един производител износител от КНР предяви иск за ТУПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, или ИТ, ако разследването установи, че не отговарят на условията за ТУПИ.
(5)
С оглед на явно големия брой производители износители от КНР и вносители в Общността, в известието за започване на процедура бе предвидено изготвянето на представителна извадка на тези лица, за да се установят дъмпингът и нанесената вреда, в съответствие с член 17 от основния регламент.
(6)
Що се отнася обаче до производителите износители от КНР, предвид че само трима производители износители сътрудничеха, впоследствие бе решено, че не е необходима представителна извадка.
(7)
Що се отнася до вносителите на PVA, Комисията поиска от всички известни вносители да представят информация относно вноса и продажбите на разглеждания продукт. На базата на информацията, получена от 14 сътрудничещи вносители, Комисията подбра представителна извадка от петима вносители, от които двама са от Германия, един от Италия, един от Нидерландия и един от Съединените американски щати. Тези вносители представляват най-големия представителен обем продажби в Общността на сътрудничещите вносители (около 80 %), които могат да бъдат добре проверени в рамките на наличното време.
(8)
Комисията изпрати въпросници на всички известни заинтересовани страни и на всички други дружества, които проявиха интерес в рамките на сроковете, посочени в известието за започване на процедура. Отговори на въпросника бяха получени от двама производители от Общността, трима производители износители от КНР, един производител износител от Тайван, петимата вносители, участващи в извадката, и седем потребители в Общността.
(9)
Що се отнася до отговорите на въпросника, получени от потребители, два от тях бяха непълни и затова трябваше да бъдат игнорирани. Освен това няколко потребители представиха коментари, без да отговорят на въпросника.
(10)
Един от вносителите от представителната извадка два пъти на много късен етап отказа договорена проверка на място. В резултат на това информацията, подадена от това дружество, не можеше да бъде проверена и трябваше условно да бъде игнорирана.
(11)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за целите на ТУПИ/ИТ в случая на КНР и за предварително определяне на дъмпинга, произтичащите вреди и интереса на Общността за двете разглеждани страни. Направени бяха проверки на място в помещенията на следните дружества:
a)
Производители от Общността:
-
Kuraray Europe GmbH, Франкфурт, Германия
-
Celanese Chemicals Ibérica S.L., Тарагона, Испания
б)
Производител износител от Тайван:
-
Chang Chun Petrochemical Co. Ltd., Тайпе
в)
Производител износител от КНР:
-
Shanxi Sanwei Group Co., Ltd., Хонгдонг
г)
Независими вносители в Общността:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Виншотен, Нидерландия
-
Menssing Chemiehandel & Consultants Gmbh, Хамбург, Германия
-
Omya Peralta GmbH, Хамбург, Германия
д)
Потребители от Общността:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Виншотен, Нидерландия
-
Wacker Chemie AG, Бургхаузен, Германия
(12)
С оглед на необходимостта да се определи нормална стойност за производители износители от КНР, които не са поискали ТУПИ или на които не може да се предостави ТУПИ, бе направена проверка в помещенията на посочения по-долу производител с цел да се определи нормалната стойност въз основа на данните от страната аналог, предвидена в известието за започване на процедура, а именно Япония:
-
Kuraray Japan, Токио
1.3. Период на разследване
(13)
Разследването на дъмпинга и нанесената вреда обхвана периода от 1 октомври 2005 г. до 30 септември 2006 г. (наричан по-долу „период на разследване“ или „ПР“). Проучването на тенденциите, влияещи върху оценката на вредата, обхваща периода от 1 януари 2003 г. до края на периода на разследване (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(14)
Разглежданият продукт представлява определени поливинил алкохоли (PVA) под формата на хомополимерни смоли с вискозитет (измерен в 4 % разтвор) от 3 mPas или повече, но ненадвишаващ 61 mPas и степен на хидролиза от 84,0 mol % или повече, но ненадвишаваща 99,9 mol %, с произход от Китайската народна република и Тайван (наричан по-долу „разглежданият продукт“), обикновено деклариран под код по КН ex 3905 30 00.
(15)
PVA се произвежда чрез хидролиза на поливинил ацетат, който се произвежда чрез полимеризация на винилацетатен мономер (като последният се произвежда основно от етилен и оцетна киселина). PVA има голямо разнообразие от приложения. В Общността той се използва основно за производството на поливинил бутирал (наричан по-долу „PVB“) (25 %-29 % от потреблението), спомагателно вещество за полимеризация (21 %-25 %), хартиени покрития (17 %-21 %), лепила (13 %-17 %) и за скробване на текстил (8 % -12 %).
(16)
Един потребител от Общността твърди, че конкретен продукт, който е купил от КНР не следва да се смята за разглеждания продукт, тъй като i) той не е стандартен модел на PVA и има различни и много специфични химически и физически характеристики; и ii) има различни употреби или приложения от тези на търговския артикул PVA.
(17)
Що се отнася до първия аргумент, констатирано бе, че този модел попада в рамките на описанието на продукта, дадено в съображение 14 по-горе, и че споделя основните му физически и технически характеристики с другите модели, които попадат в определението за продукта. Що се отнася до втория аргумент, този именно модел PVA е използван за производството на PVB, което, както е посочено в съображение 15 по-горе, е не само най-важното приложение, но е и най-бързо разрастващият се пазар за PVA в Общността. Би било нереалистично такъв пазар да се характеризира като нестандартен. Освен това бе констатирано, че средните цени, платени за PVA за различните приложения, са в рамките на същия диапазон. Предвид всички тези констатации бе сметнато, че няма основания този модел да бъде изключен от определението за продукта и затова искът бе отхвърлен.
2.2. Сходен продукт
(18)
Разследването показа, че PVA, произведен и продаван в Общността от фирми на Общността, PVA, произведен и продаван на местните пазари на Тайван и КНР, и PVA, произведен в КНР и Тайван и изнасян в Общността, както и този, произведен и продаван в Япония, имат по същество еднакви основни химически и физически характеристики и еднакви основни употреби. Затова бе направено заключението, че тези продукти са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Тайван
3.1.1. Нормална стойност
(19)
За да се определи нормалната стойност, първо бе установено дали продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар на независими клиенти на единствения производител износител от Тайван са представителни, т. е. дали общият обем на подобни продажби представлява поне 5 % от обема на общия му износ на разглеждания продукт за Общността, в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент.
(20)
За всеки вид на продукта, продаван от производителя износител на неговия местен пазар, и за който е констатирано, че е пряко сравним с вида на продукта, продаван за износ в Общността, бе установено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта се смятат за достатъчно представителни, когато общият обем на продажбите на този вид на вътрешния пазар на независими клиенти по време на ПР е бил поне 5 % от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян в Общността.
(21)
Впоследствие Комисията проучи дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на продукта, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат сметнати за осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за всеки изнасян вид на продукта по време на ПР.
(22)
За онези видове на продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар не бяха под стойността на единица продукция и среднопретеглената продажна цена бе равна или по-висока от среднопретеглените производствени разходи, нормалната стойност по вид на продукта бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на дадения вид на продукта.
(23)
Когато обемът на рентабилните продажби за даден вид на продукта представляваше 80 % или по-малко от общия обем продажби за този вид, или когато среднопретеглената цена на този вид бе под производствените разходи, нормалната стойност се основаваше на действителната цена на местния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност на рентабилните продажби само за този вид, при условие че тези продажби представляват 10 % или повече от общия обем продажби за този вид.
(24)
Когато обемът на рентабилните продажби, за който и да е вид на продукта, представляваше по-малко от 10 % от общия обем продажби за този вид, бе сметнато, че този конкретен вид се продава в недостатъчни количества, за да може цената на местния пазар да осигури подходяща база за установяване на нормалната стойност.
(25)
Когато цените на местния пазар за конкретен вид на продукта, продаван от производителя износител, не можеха да се използват за установяване на нормална стойност, нормалната стойност бе конструирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(26)
При конструирането на нормална стойност съгласно член 2, параграф 3 от основния регламент, размерът на разходите за реализация, общите и административните разходи и размерът на печалбата, съгласно член 2, параграф 6 от основния регламент, се определиха на основата на действителните данни за производството или продажбите на сходен продукт при обичайни търговски условия от разследвания производител износител.
3.1.2. Експортна цена
(27)
Единственият производител износител изнася разглеждания продукт директно на независими клиенти в Общността. Затова експортните цени се определят в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент на базата на цените, реално платени или дължими за разглеждания продукт от тези независими клиенти в Общността.
3.1.3. Сравнение
(28)
Нормалните стойности и експортните цени на единствения производител износител бяха сравнени на базата на цени франко завода. С цел гарантиране на справедливо сравнение между нормалната стойност и експортните цени, съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, там, където бе приложимо и оправдано, бяха направени корекции, отразяващи различията в транспортните разходи, разходите за застраховка, разходите за обработка, товарните и допълнителните разходи, разходите за опаковка, разходите за кредит, следпродажбените разходи (гаранционни) и други фактори (банкови такси).
3.1.4. Дъмпингов марж
(29)
Сравнението на нормалните стойности и експортните цени по време на ПР показа дъмпингов марж от - 2,30 % за единствения тайвански производител износител - Chang Chun Petrochemical Co. Ltd.
(30)
Имайки предвид, че единственото сътрудничещо дружество е единствен производител износител на разглеждания продукт в Тайван и че по време на ПР тя осъществява 100 % от износа на Тайван за ЕО, бе направено заключение, че при Тайван не е констатиран дъмпинг.
3.2. Китайска народна република (КНР)
3.2.1. Третиране според условията на пазарна икономика (ТУПИ)
(31)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, при антидъмпинговите разследвания, свързани с внос на стоки с произход от КНР, нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи от 1 до 6 от член 2 за онези производители, които покажат, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, т. е. когато тези производители износители демонстрират, че по отношение на производството и продажбата на сходния продукт преобладават условията на пазарната икономика. Тези критерии са дадени по-долу в обобщена форма, накратко и единствено за справка:
-
делови решения се вземат в отговор на сигнали от пазара, без съществена държавна намеса и разходите отразяват пазарните стойности,
-
фирмите имат един ясен набор от основни счетоводни документи, които се проверяват от независим одитор в съответствие с международните счетоводни стандарти и се използват за всички цели,
-
на пазара няма съществени деформации, пренесени от предишната система с непазарна икономика,
-
законите за банкрута и собствеността гарантират стабилност и правна сигурност,
-
валутният обмен се осъществява по пазарни валутни курсове.
(32)
Един китайски производител износител и свързаното с него търговско дружество поискаха ТУПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и отговориха на формуляра за заявление за ТУПИ, за производители износители, в определените срокове. Производителят произвежда разглеждания продукт, а свързаното с него търговско дружество е ангажирано с експортните продажби на същия. Действително последователната практика на Комисията е да проверява дали група свързани дружества, като цяло, изпълнява условията за ТУПИ.
(33)
За производителя износител и неговото търговско дружество, подало заявление за ТУПИ, Комисията изиска цялата информация, която сметна за нужна и като сметна това за необходимо, провери информацията, подадена в заявлението за ТУПИ, в помещенията на въпросните дружества.
(34)
Разследването разкри, че ТУПИ не може да бъде предоставено на китайския производител износител, тъй като той не отговаря на критерий 1, посочен в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(35)
Бе констатирано, че производителят износител и свързаното с него търговско дружество се контролират от изцяло държавни дружества, които са представени от решаващо мнозинство на членовете на борда на директорите при съотношение, което е несъразмерно с тяхното акционерно участие. Освен това по време на ПР по-голямата част от акциите се притежаваха от държавата. Тъй като въпросните дружества не представиха доказателства, които да бъдат сметнати за достатъчни, за да отхвърлят всички съмнения за значителна намеса на държавата при вземането на решения, бе решено, че тази група дружества е под значителен държавен контрол и намеса. На заинтересованите страни бе дадена възможност да коментират горните констатации. Получените коментари не бяха основателни за промяна на заключенията.
(36)
Въз основа на горното китайският производител износител и свързаното с него търговско дружество не показаха, че изпълняват всички критерии, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, и затова не може да им бъде предоставено ТУПИ.
3.2.2. Индивидуално третиране (ИТ)
(37)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, митото, важащо за цялата страна, ако има такова, се установява за държави, попадащи под този член с изключение на случаите, когато дружествата могат да покажат, че отговарят на всички критерии, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(38)
Що се отнася до КНР, единственият производител износител и свързаното с него търговско дружество, които поискаха ТУПИ, поискаха и ИТ, в случай че не може да им бъде предоставено ТУПИ.
(39)
Въз основа на наличната информация бе констатирано, че производителят износител и неговото търговско дружество не са успели да покажат, че заедно отговарят на всички изисквания за ИТ, както е посочено в член 9, параграф 5 от основния регламент. А именно бе установено, че производителят износител и неговото търговско дружество не отговарят на критерия, предвиден в член 9, параграф 5, буква в) от основния регламент, според който мнозинството от акциите принадлежат на частни лица и държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството, въпреки това, е достатъчно независимо от държавна намеса, поради причините, обяснени по-горе в съображение 35.
3.2.3. Страна аналог
(40)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не се предоставя ТУПИ, се установява на основата на цените или на конструирана стойност в страна аналог.
(41)
В известието за започване на процедура Комисията посочи намерението си да използва Япония като подходяща страна аналог за целите на установяването на нормална стойност за КНР и заинтересованите страни бяха поканени да изразят становището си по този въпрос. Някои от заинтересованите страни възразиха срещу това предложение и предложиха вместо това да бъдат използвани Индия или Тайван.
(42)
В Индия няма достатъчно производство на сходния продукт. Тайван бе обект на разследването и поради тази причина данните в тази страна може да не са надеждни заради дъмпинг. Затова страните бяха информирани, че Япония е избрана за страна аналог, тъй като не е обект на разследването, има представително производство на сходния продукт и условията на конкуренция изглеждат подходящи.
(43)
Комисията потърси сътрудничество от четирима известни производители в Япония и им изпрати съответния въпросник. Двама от четиримата японски производители отговориха на въпросника. Единият от тях обаче не представи пълни данни и не прие проверка на място. Данните, представени от единствения изцяло сътрудничещ японски производител, бяха проверени на място.
(44)
След проверката на място на производителя износител от Тайван обаче бе констатирано, че Тайван не прави дъмпинг по време на ПР. Затова въпросът за избор на страна аналог бе преразгледан.
(45)
Във връзка с това бе констатирано, че обемът на производството в Тайван представлява повече от 100 % от обема на китайския износ на разглеждания продукт за Общността. Освен това тайванският пазар може да бъде характеризиран като отворен, предвид това, че нивото на вносното мито е ниско (мито за НОН от 5 %). Разследването също така показа, че има значителни продажби на местния пазар от сходния продукт в Тайван и че съществува достатъчен внос на тайванския пазар. Затова Тайван бе сметнат за конкурентен пазар и достатъчно представителен за определянето на нормална стойност за КНР.
(46)
Освен това вносът на PVA в Тайван представлява около 15 % от вътрешното потребление в сравнение със само около 3 % в случая с Япония, което показва, че японският пазар е по-малко подходящ от тайванския по отношение на конкуренция от внос. Предвид горното, бе условно решено Тайван да се използва като страна аналог, тъй като представлява най-подходящата страна аналог по смисъла на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
3.2.4. Нормална стойност
(47)
След избора на Тайван за страна аналог, както е посочено в съображение 46 по-горе и съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, нормалната стойност, установена за Тайван съгласно съображения от 19 до 26 по-горе, бе използвана за изчисляване на дъмпинга за КНР.
3.2.5. Експортна цена
(48)
Тъй като тримата сътрудничещи китайски производители износители заедно обхващат почти целия внос на разглеждания продукт в Общността по време на ПР, за установяване на експортната цена са използвани техните собствени данни за износа. Въпреки това надеждността на информацията бе подложена на кръстосана проверка с данните за внос на Евростат, която показа достатъчно съвпадение.
(49)
Тримата сътрудничещи производители износители от КНР осъществяват експортните продажби за Общността или директно на независими клиенти, или чрез свързаните с тях търговски дружества, намиращи се в страната износител.
(50)
За всички експортни продажби експортните цени са определени в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, на базата на цените, реално платени или дължими.
3.2.6. Сравнение
(51)
Нормалните стойности на единствения производител в страната аналог - Тайван и експортните цени на тримата сътрудничещи китайски производители износители са сравнени на базата на цени франко завода. С цел гарантиране на справедливо сравнение между нормалната стойност и експортните цени, съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент, там, където е приложимо и оправдано,бяха направени корекции за отчитане на различията в транспортните разходи, разходите за застраховка, разходите за обработка, товарните и допълнителните разходи, разходите за опаковка, разходите за кредит и комисионите.
3.2.7. Дъмпингов марж
(52)
След като ТУПИ и ИТ не са предоставени на никой от сътрудничещите китайски производители износители, дъмпинговият марж за цялата страна е изчислен за цялата КНР, като се използват среднопретеглените експортни цени франко завод на тримата сътрудничещи производители износители.
(53)
Сравнението на среднопретеглената китайска експортна цена и среднопретеглената нормална стойност на страната аналог показа дъмпингов марж от 10,06 %.
4. ВРЕДА
4.1. Продукция на Общността и производство на Общността
(54)
Вътре в Общността сходният продукт се произвежда за продажба от три дружества: Kuraray Europe GmbH (наричана по-долу KEG) в Германия, Celanese Ibérica Chemicals (наричана по-долу Celanese) в Испания и трети производител, който произвежда много ограничени количества, но не сътрудничи в разследването. KEG и Celanese изцяло сътрудничиха при разследването.
(55)
Освен производството, споменато по-горе, трима производители от Общността произвеждат сходния продукт единствено за собствена употреба. Две от тези дружества сътрудничиха при разследването като потребител, тъй като те също така закупуват значителни количества от разглеждания продукт за производството на своите вторични продукти.
(56)
Тъй като двамата сътрудничещи производители, споменати в съображение 54 по-горе, обхващат по време на ПР 80 % от общата продукция на Общността (за собствена употреба и за други производители), смята се, че те съставляват голям дял от общата продукция на Общността на сходния продукт. Следователно те съставляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент и ще бъдат наричани по долу „производство на Общността“.
(57)
Предвид това, че производството на Общността се състои само от двама производители, данните, свързани с производството на Общността, трябва да бъдат индексирани, за да се запази поверителността съгласно член 19 от основния регламент.
(58)
За да се установи дали производството на Общността е претърпяло вреда или не и за да се определят потреблението и различните икономически показатели, свързани със състоянието на производството на Общността, бе проучен въпросът дали и до каква степен последващата употреба на сходния продукт при производството на индустрията на Общността трябва да се вземе предвид в анализа.
(59)
PVA се използва като междинен материал за различни други продукти. В Общността той често се употребява в производството на поливинил бутирал (PVB), използва се като лепило, за хартиено покритие, като спомагателно вещество за полимеризация и за скробване на текстил. В хода на разследването се установи, че един от производителите от Общността, който продава по-голямата част от произведения от него PVA на свободния пазар, също така използва значителни количества от произведения от него PVA за по-нататъшна преработка в същото дружество. Това положение се нарича собствена употреба. Както бе обяснено в съображение 55 по-горе, три други дружества от Общността произвеждат PVA единствено за собствена употреба и в допълнение към това производство за собствена употреба най-малко две от тях купуват като потребител и значителни количества PVA на пазара за по-нататъшна преработка.
(60)
Бе констатирано, че количествата, използвани за собствена употреба от въпросните дружества от Общността, по принцип могат да бъдат заместени от закупен PVA, например ако пазарните обстоятелства и/или финансови съображения провокират подобна промяна. Поради тази причина те са включени в анализа на пазара на Общността.
4.2. Потребление на Общността
(61)
Потреблението на Общността е установено въз основа на обемите на продажбите на свободния пазар на собствената продукция на производството на Общността на пазара на Общността, собствената употреба на производството на Общността, количествата продукция на други (по-малки) производители от Общността, получени от най-широко използваната база данни за този конкретен сектор, собствената употреба на двамата производители, посочени в съображение 55 по-горе, проверените обеми внос на единствения тайвански производител и данните за обема на вноса на Общността по отношение на всички останали страни, получени от Евростат.
(62)
По отношение на данните за обемите на вноса, получени от Евростат, както бе посочено в съображение 14, разглежданият продукт понастоящем се декларира под код по КН ex 3905 30 00. Данните от Евростат относно този ex код по КН включват и определена ниша от продукти, която не е включена в обхвата на продукта. Тъй като е невъзможно от тази по-широка категория продукти да се отделят данните само за разглеждания продукт, те са коригирани въз основа на предоставената в жалбата информация за вноса на тази ниша продукти.
(63)
Също така по отношение на данните от Евростат трябва да се отбележи, че определен внос на разглеждания продукт е отчетен в графа „секретно“ и поради тази причина няма информация за произход в обществената база данни. Подробности за страните на произход на вноса, деклариран като такъв, са получени от съответните митнически власти и затова той е включен във всички съответни таблици и анализи.
(64)
Въз основа на горното бе констатирано, че през разглеждания период и особено между 2004 г. и 2005 г. потреблението на PVA силно се е увеличило. През разглеждания период ръстът на потреблението е 14 %, което се дължи основно на бързото нарастване на търсенето на PVA като суровина за производството на поливинил бутирал (PVB), който се използва за производството на PVB-филм или листове. PVB-филмът се използва като междинен слой при производството на ламинирано безопасно стъкло на автомобилния и строителния пазар, който е един бързоразвиващ се пазар в Общността.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Потребление в тонове
142 894
148 807
163 851
163 096
Индекс (2003 г. = 100)
100
104
115
114
4.3. Внос от разглежданите страни
(65)
Тъй като дъмпинговият марж, констатиран за Тайван, е под de minimis, вносът с произход от тази страна следва условно да бъде изключен от оценката на вредата.
a) Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(66)
Между 2003 г. и 2004 г. обемите на вноса на разглеждания продукт спадат с тридесет и девет процентни пункта, след това през 2005 г. нарастват с двадесет и девет процентни пункта, след което слабо спадат, като по време на ПР спадът е 11 % в сравнение с 2003 г.
Внос
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
КНР тонове
24 067
14 710
21 561
21 513
Индекс (2003 г. = 100)
100
61
90
89
(67)
Пазарният дял на вноса от КНР също така първоначално рязко спада, а след това се вдига. През 2005 г. и по време на ПР вносът от КНР съставлява 13 % от целия пазар на Общността.
Пазарен дял на КНР
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Пазар на Общността
17 %
10 %
13 %
13 %
Индекс (2003 г. = 100)
100
59
78
78
б) Цени
(68)
Между 2003 г. и ПР средната вносна цена на разглеждания продукт с произход от КНР спада с 2 процентни пункта.
Единични цени
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
КНР (EUR/тон)
1 150
1 115
1 164
1 132
Индекс (2003 г. = 100)
100
97
101
98
в) Подбиване на цените
(69)
За да се определи дали е налице подбиване на цените, са анализирани данните за цените, които се отнасят до ПР. Съответните продажни цени на производството на Общността са нетни цени след приспадане на отстъпки и рабати. Когато е необходимо, тези цени са коригирани до ниво франко завода, т. е. без транспортни разходи в Общността. Вносните цени на КНР също са взети след приспадане на отстъпки и рабати, и където е необходимо, коригирани до ниво цена CIF на границата на Общността със съответна корекция за мита (6,5 %) и разходи след вноса, направени от вносителите в Общността.
(70)
Продажните цени на производството на Общността и вносните цени на КНР са сравнени на еднакво ниво на търговска дейност, а именно - продажби на независими клиенти на пазара на Общността. Тъй като бе счетено, че сравнението по модел трябва да бъде съдържателно и справедливо и затова не бива да се позволява сравнение между стандартния вид и специалния вид, попадащ в определението за продукта, бе сметнато за подходящо да се изключат ограничен брой модели от сравнението. Тези модели представляват 35 % от вноса от КНР, но едва съвсем малко количество от продажбите на производството на Общността на пазара на Общността.
(71)
По време на ПР изчисленият по този начин марж на подбиване на среднопретеглената цена, изразен като процент от продажните цени на производството на Общността, е 3,3 % за КНР.
4.4. Състояние на производството на Общността
(72)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент, при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху производството на Общността бе направена оценка на всички икономически фактори, влияещи върху състоянието на производството на Общността по време на разглеждания период. С цел поверителност, като се има предвид, че анализът се отнася само до две дружества, повечето показатели са представени в индексирана форма или са дадени диапазони от стойности.
a) Производство, капацитет и коефициент на използваемост на капацитета
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Производство в тонове
(диапазон)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Производство (индекс)
100
103
119
126
Производствен капацитет в тонове (диапазон)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Производствен капацитет
(индекс)
100
107
129
133
Коефициент на използваемост
(индекс)
100
97
92
94
(73)
През разглеждания период производството в Общността се е увеличило с 26 %. Значителното увеличение на производствения капацитет, особено през 2005 г., е провокирано от увеличаващото се търсене на пазара на Общността.
(74)
Между 2003 г. и ПР от производството на Общността е въведен допълнителен производствен капацитет. През същия период коефициентът на използваемост на капацитета е спаднал с 6 %.
б) Обем на продажбите и пазарни дялове в Общността
(75)
Следващата таблица показва резултатите на производството на Общността по отношение на продажбите на независими клиенти в Общността:
Производство на Общността
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Обем продажби (индекс)
100
110
112
122
Пазарен дял (индекс)
100
104
97
104
(76)
От 2003 г. до ПР обемите на продажбите на производството на Общността на независими клиенти в Общността са се увеличили с 22 %. Това трябва да се разглежда, като се има предвид повишаващото се потребление в Общността.
(77)
През 2004 г. пазарният дял на производството на Общността се увеличава, след това през 2005 г. рязко спада и по време на ПР е с 4 % по-висок, отколкото през 2003 г.
в) Цени в Общността
(78)
Основната суровина за производството на PVA е винилацетатен мономер или VAM. VAM е стока и като такава цените на VAM се определят въз основа на равновесието на пазара между търсенето и предлагането. Освен това пазарната цена на VAM силно се влияе от развитието на цените на нефта и природния газ, тъй като основните суровини за производството на VAM са оцетна киселина (за чието производство е необходим природен газ) и етилен (произвеждан от дестилацията на въглеводороди). Освен това енергията също представлява важен разход при производството на PVA от VAM. Общата тежест на цената на енергията при производството на PVA впоследствие възлиза на 50 %-60 % и затова при нормални обстоятелства може да се очаква, че значителна промяна в цените на нефта и природния газ ще има пряко въздействие върху продажната цена на PVA.
(79)
Бе констатирано, че световните пазарни цени на тези суровини са се увеличили значително между 2003 г. и ПР. През този период цените на VAM са се увеличили с 20 %-30 %, а увеличението на цените на енергията е дори по-голямо. Това драматично развитие на цените на основните суровини обаче не доведе до по-високи цени на производството на Общността: през същия период продажните цени на производството на Общността спаднаха с 5 %, като най-лоша бе 2004 г. (- 7 %). Така вместо да прехвърли на своите клиенти цялото увеличение на разходите, производството на Общността трябваше да намали цените, за да не загуби клиенти.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Единични цени в EUR (диапазон)
1 300-1 800
1 100-1 600
1 200-1 700
1 200-1 700
Единични цени (индекс)
100
93
95
95
г) Складови наличности
(80)
Следните цифри представят обема на складовите наличности в края на всеки период.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Складови наличности
(диапазон)
10 000-15 000
8 000-13 000
9 000-14 000
8 000-13 000
Складови наличности (индекс)
100
87
96
87
(81)
Като цяло нивото на складовите наличности остава доста стабилно. Между 2003 г. и 2004 г. то намалява с 13 %, впоследствие до края на 2005 г. се увеличава с 9 процентни пункта, а след това отново спада с 9 процентни пункта.
д) Инвестиции и способност за привличане на капитали
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Инвестиции (индекс)
100
369
177
62
(82)
Най-много инвестиции има през 2004 г. и 2005 г., когато производственият капацитет на производството на Общността се увеличава вследствие на повишеното търсене на пазара. В хода на разследването бе констатирано, че през 2003 г. и по време на ПР инвестициите в сгради, инсталации, машини и съоръжения са главно за поддържане на производствения капацитет.
(83)
Разследването показа, че финансовите резултати на производството на Общността се влошават, но не разкри, че способността му за привличане на капитали вече е сериозно засегната през разглеждания период.
е) Рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
(84)
Предвид много високите и изкривяващи необичайни разходи, извършени от основния производител от Общността през разглеждания период, бе сметнато за разумно да се установи рентабилността на базата на нетната печалба преди данъчно облагане. Тези извънредни разходи са свързани с промяната на собствеността на основния производител от Общността през 2001 г. Затова рентабилността на производството на Общността е установена чрез изразяване на оперативната печалба от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти като процент от оборота на тези продажби.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Рентабилност на ЕО продажби
(диапазон)
7%-17%
3%-13%
2%-12%
(- 5 %)-(+ 5 %)
Рентабилност на ЕО продажби
(индекс)
100
38
29
8
Възвръщаемост на общите инвестиции
(диапазон)
(80 %)-(100 %)
(10 %)-(30 %)
(5 %)-(20 %)
(0 %)-(15 %)
Възвръщаемост на общите инвестиции
(индекс)
100
17
12
4
Паричен поток (индекс)
100
55
26
-7
(85)
Спадът на продажните цени между 2003 г. и ПР се отразява значително върху рентабилността, постигната от производството на Общността. По време на разглеждания период тази рентабилност спада с повече от 10 процентни пункта. Възвръщаемостта на общите инвестиции е изчислена чрез изразяване на оперативната печалба на сходния продукт като процент от нетната балансова стойност на дълготрайните активи, разпределена за сходния продукт. Този показател следва подобна на рентабилността тенденция, като намалява съществено през разглеждания период. Подобна негативна тенденция е констатирана и за паричния поток, генериран от производството на Общността, което води до сериозно цялостно влошаване на финансовото състояние на производството на Общността през ПР.
ж) Заетост, производителност и заплати
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Брой служители (индекс)
100
100
97
96
Средни разходи за труд на служител
(индекс)
100
105
97
95
Производителност (индекс)
100
103
123
132
(86)
Поради сериозни усилия за намаляване на разходите, броят на персонала, нает от производството на Общността, спада с 4 % след 2004 г. От 2003 г. до ПР производството на Общността успява да повиши производителността на служител с 32 %. През същия период средните разходи за труд на служител се понижават с 5 %. Следователно може да бъде направено заключение, че през разглеждания период производството на Общността е осъществило значителен напредък по отношение на ефикасността на разходите.
з) Степен на дъмпинговия марж
(87)
Като се имат предвид обемът и цената на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се смята за несъществено.
и) Възстановяване от минал дъмпинг
(88)
При отсъствието на каквато и да било информация за съществуването на дъмпинг преди настоящата процедура, този въпрос се приема за ирелевантен.
й) Растеж
(89)
Разследването показа, че през разглеждания период производството на Общността е увеличило своя дял на пазара на Общността с 1 %-2 %.
4.5. Заключение за вредата
(90)
Между 2003 г. и ПР редица показатели за вредата се развиват положително: производството на Общността успява да увеличи обемите на своите продажби и пазарния си дял и прави значителни инвестиции в допълнителен производствен капацитет.
(91)
Финансовите му показатели обаче се развиват драматично: приемливият марж на печалба, постигнат през 2003 г., бързо и постоянно намалява от 2004 г. до края на ПР. Възвръщаемостта на инвестициите и състоянието на паричния поток се развиват видимо негативно. Причината за това е, че бързото покачване на цените на суровините не може да бъде отразено в продажните цени на сходния продукт. Докато при нормална пазарна ситуация предвид увеличението на цените на суровините би се очаквало увеличение на продажната цена на PVA с 10 %-20 %, продажните цени на сходния продукт, произвеждан от производството на Общността спадат с 5 % в ущърб на неговата рентабилност. От друга страна, по време на ПР вносните цени от КНР подбиват тези на производството на Общността на средно претеглена база с 3,3 %.
(92)
В светлината на горепосоченото се стигна до временното заключение, че производството на Общността е понесло съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(93)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент, Комисията провери дали дъмпинговият внос на разглеждания продукт с произход от КНР е причинил вреда на производството на Общността в степен, която позволява това въздействие да бъде определено като съществено. Бяха изследвани и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли в същото време да причинят вреда на производството на Общността, за да се гарантира, че вредата, която тези други фактори биха могли да причинят, не се приписва на дъмпинговия внос.
5.2. Ефект от дъмпинговия внос
(94)
През разглеждания период вносът от КНР е на значителни нива, т. е. постоянно представлява пазарен дял от 10 % или повече. Същевременно средните цени на всички производители износители от КНР спадат с 2 % и подбиват средните цени на производството на Общността с 3,3 % през ПР. Производството на Общността, за да осигури присъствието си на своя местен пазар и поради много ниските пазарни цени, установени от вноса от КНР, се чувства задължено да намали продажните си цени с 5 % през разглеждания период.
(95)
По тази причина ефектът от това нелоялно поведение на ценообразуване на дъмпинговия внос от КНР е, че цените на производството на Общността са потискани и не могат да покрият значителното увеличение на разходите за суровини. Това се потвърждава от значителното намаление на рентабилността на производството на Общността.
(96)
Въз основа на горните заключения бе констатирано, че вносът на ниски цени от КНР, който значително подбива цените на производството на Общността, има определяща роля за влошаване на състоянието на производството на Общността, което се отразява в резкия спад на рентабилността и сериозното влошаване на другите финансови показатели.
5.3. Ефект на други фактори
a) Внос с произход от трети страни, различни от КНР
(97)
Според Евростат и информацията, събрана по време на разследването, основните страни, от които се внася PVA са САЩ, Япония и Тайван.
Внос с произход от трети страни (количество)
Внос (тонове)
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
САЩ
11 313
21 207
22 919
22 638
Индекс (2003 г. = 100)
100
187
203
200
Япония
13 682
11 753
12 694
14 151
Индекс (2003 г. = 100)
100
86
93
103
Тайван (диапазон)
11 000-14 000
13 000-16 500
10 000-13 000
9 000-12 000
Индекс (2003 г. = 100)
100
118
88
83
Внос с произход от трети страни (средна цена)
Средна цена (в EUR)
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
САЩ
1 334
1 282
1 298
1 358
Индекс (2003 г. = 100)
100
96
97
102
Япония
1 916
1 532
1 846
1 934
Индекс (2003 г. = 100)
100
80
96
101
Тайван
1 212
1 207
1 308
1 302
Индекс (2003 г. = 100)
100
100
108
108
Пазарни дялове
Пазарен дял (%)
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
САЩ
7,9 %
14,3 %
14,0 %
13,9 %
Япония
9,6 %
7,9 %
7,7 %
8,7 %
Тайван (индекс)
100
113
77
73
(98)
От 2003 г. вносът от САЩ силно нараства и по време на ПР достига над 22 000 тона, което представлява почти 14 % от целия пазар на Общността (за собствена употреба и за други производители). Разследването показа, че по-голямата част от тези продажби се отнася за продажби между свързани лица и че за целия разглеждан период средните единични цени на тези трансферни продажби са между 15 % и 20 % над средните CIF цени на китайския внос. Освен това бе установено, че количествата са препродавани на независими клиенти при цени 10 %-20 % по-високи от гореспоменатите трансферни вносни цени. Тъй като пазарните цени на PVA с произход от САЩ са следователно от същата величина като продажните цени на PVA, произведен от производството на Общността, те не играят роля в потискането на цените, наблюдавано по време на разглеждания период. Затова се стига до заключението, че този внос няма значим ефект върху състоянието на производството на Общността.
(99)
По време на разглеждания период има и значителен внос от Япония, който възлиза на почти 9 % от пазара на Общността през ПР. След спад през 2004 г. японският внос отново нараства от 2005 г. и по време на ПР е с 3 % по-висок в сравнение с 2003 г. Анализът на продажните цени на този внос обаче показва, че средните вносни цени са по-високи от цените, които може да получи производството на Общността и следователно не са допринесли за негативната ценова тенденция, която води до сериозно влошаване на състоянието на производството на Общността.
(100)
Вносът от Тайван е от единствен производител, който изцяло сътрудничи при разследването. Установи се, че тези цифри са по-надеждни от данните на Евростат, предвид че кодът по КН обхваща и други продукти освен разглеждания продукт. Заради поверителността те са представени в индекси или са дадени диапазони от стойности. След рязко покачване през 2004 г. тайванският внос постепенно намалява и по време на ПР покрива 6 %-7 % от целия пазар на Общността (около половината от пазарния дял на вноса от КНР). По време на същия период средните цени на този внос се покачват с 8 %, което е обратно на ценовата тенденция, наблюдавана по отношение на вноса от КНР. Следователно ценовата разлика между PVA, внасян от КНР, и PVA, внасян от Тайван, се увеличава на 12 %-18 % по време на ПР. Предвид тези констатации бе направено временното заключение, че този внос няма значимо въздействие върху състоянието на производството на Общността.
(101)
Освен вноса от САЩ, Япония и Тайван няма значителен внос от други страни. Въз основа на констатациите по отношение на този внос, както е посочено в съображения от 97 до 100 по-горе, може да се направи временното заключение, че вносът от други страни, с изключение на КНР, не допринася за съществените вреди, понесени от производството на Общността.
б) Евентуални продажби в Общността на други производители от Общността
(102)
Както е посочено в съображения 54-55 по-горе, освен двамата производители, които съставляват производството на Общността, в Общността са известни още четири дружества, които произвеждат разглеждания продукт. Три от тях, две от които сътрудничиха при разследването като потребител, потребяват целия произведен от тях PVA в производството на вторични продукти в собствените си дружества. Четвъртото произвежда само много ограничени количества. Предвид горното, смята се, че другите производители от Общността не играят никаква роля за потискането на цените на пазара и последващата вреда, претърпяна от производството на Общността.
в) Самопричинена вреда поради неефикасност на разходите
(103)
Няколко заинтересовани страни претендират, че вредата, претърпяна от производството на Общността, е свързана с факта, че производството на Общността не е успяло да запази конкурентоспособността си по отношение на разходите и че е взело неразумни решения за инвестиции. В това отношение, както е описано в съображение 86, разследването показа, че по време на разглеждания период производството на Общността значително е повишило своята производителност поради увеличаване на производствения капацитет и намаляването на работната сила. Освен това бе установено, че инвестициите за увеличаване на производствения капацитет (вж. съображение 73 по-горе) не оказват съществено влияние върху силно негативната тенденция, наблюдавана в развитието на финансовата позиция на производството на Общността.
(104)
Следователно единственият фактор, който оказва значително негативно влияние върху разходите за производство на сходния продукт по време на разглеждания период, е рязкото повишаване на цените на основните суровини, използвани за производството на сходния продукт, както е обяснено в съображения 78-79. Разследването показа, че развитието на покупните цени на производството на Общността за VAM и енергия е пропорционално на развитието на цените на тези суровини на световния пазар и следователно те не могат да бъдат отдадени на начина, по който производството на Общността ги е закупило. Следователно аргументът се отхвърля.
г) Интервал от време за корекция на цените
(105)
Значителен потребител на PVA твърди, че за този конкретен сектор е нормално увеличението на покупната цена на VAM да не води веднага до увеличаване на продажната цена на PVA. Това се обяснява с факта, че дългосрочните договори са стандартни в сектора и следователно един значителен интервал от време е нормално явление. В това отношение, въпреки че се отчита, че определени продажби на производството на Общността се извършват чрез дългосрочни договори, не е често срещано явление тези договори да включват фиксирана цена за срок, по-дълъг от една година. Следователно в рамките на тези договори цените се предоговарят след определен период от време или ако цените на суровините се променят значително. Затова този аргумент се отхвърля.
5.4. Заключение за причинната връзка
(106)
В заключение горният анализ показва, че вносът от КНР по време на разглеждания период е предизвикал съществено потискане на цените на пазара на Общността по време на този период. През ПР вносните цени от КНР значително са подбили цените на производството на Общността.
(107)
Това потискане на цените води до значително намаляване на продажните цени на производството на Общността, което от своя страна съвпада със силен спад на рентабилността на производството на Общността, възвръщаемостта на инвестициите му и неговия паричен поток от основна дейност.
(108)
От друга страна, проучването на другите фактори, които биха могли да навредят на производството на Общността, показа, че никой от тях не е могъл да има значително негативно въздействие.
(109)
Въз основа на горния анализ, в който съответно от вредния ефект на дъмпинговия внос бяха разграничени и отделени ефектите на всички известни фактори, които могат да повлияят на състоянието на производството на Общността, се стигна до временното заключение, че дъмпинговият внос с произход от разглежданата страна е причинил съществени вреди на производството на Общността по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(110)
Комисията проучи дали, въпреки заключенията за дъмпинг, вреда и причинно-следствената връзка, съществуват неопровержими причини да се заключи, че не е в интерес на Общността да се приемат мерки в този конкретен случай. За тази цел и в съответствие с член 21 от основния регламент, Комисията разгледа евентуалното въздействие на мерките за всички заинтересовани страни.
6.1. Интерес на производството на Общността
(111)
Както е посочено в съображение 56, производството на Общността се състои от две дружества с производствени мощности в Германия и Испания, които дават работа на между 200 и 300 души, пряко ангажирани в производството, продажбите и администрацията на сходния продукт. Ако бъдат въведени мерки, очаква се, че потискането на цените на пазара на Общността ще приключи и продажните цени на производството на Общността ще започнат да се възстановяват, в резултат на което финансовото състояние на производството на Общността ще се подобри.
(112)
От друга страна, ако не бъдат въведени антидъмпингови мерки, вероятно негативната тенденция в развитието на финансовите показатели на производството на Общността, и по-специално неговата рентабилност, ще продължи. Производството на Общността тогава ще загуби значителен пазарен дял, тъй като вече няма да е в състояние да следва пазарните цени, наложени от вноса от КНР. В най-лошия случай производството на Общността ще бъде принудено да излезе от свободния пазар и да продължи производството на PVA единствено за собствена употреба. И в двата случая вероятно резултатът ще бъде намаляване на производството и инвестициите, затваряне на някои производствени мощности и намаляване на работните места в Общността.
(113)
В заключение, въвеждането на антидъмпингови мерки ще позволи на производството на Общността да се възстанови от ефекта на констатирания вреден дъмпинг.
6.2. Интерес на несвързаните вносители
(114)
Както е описано в съображение 8, пет включени в извадката вносители, покриващи около 80 % от вноса на Общността на разглеждания продукт през ПР, изпратиха отговори на въпросника. Информацията, представена от единия от включените в извадката вносители, трябваше да бъде игнорирана на този етап, тъй като той два пъти анулира уговорена проверка на място. Три от отговорите на въпросника бяха проверени на място.
(115)
Цялата тежест, която PVA представлява в общия оборот от дейността на тези вносители е много малка. Средно 3 %-4 % от дейността на тези вносители могат да бъдат свързани с вноса на PVA от КНР. Вносителите имат много по-широко поле на дейност, което може да включва и търговия и дистрибуция. Някои вносители купуват продукта, обект на разследването, не само от КНР, но и от други източници в Общността и извън нея, включително от производството на Общността. Средният марж на печалба, постигнат от включените в извадката вносители при търговията им с PVA, е около 5 %.
(116)
Вносителите от Общността не подкрепят въвеждането на мерки. Сътрудничещите вносители твърдят, че въвеждането на мерки сериозно ще навреди на тяхната дейност, тъй като няма да могат да прехвърлят увеличението на цените на потребителите. В това отношение, както бе обяснено в съображение 111 по-горе, въвеждането на антидъмпингово мито върху вноса от КНР най-вероятно ще доведе до слабо увеличение на пазарните цени. Затова може да се очаква, че вносителите, които купуват разглеждания продукт от КНР, ще могат да прехвърлят разходите по митото на крайните клиенти. Установеното след корекция на цените CIF на границата на Общността с разходите след вноса значително подбиване на цената също подсказва, че има възможност за увеличение. Във всеки случай, предвид ограничената тежест на продажбите на този продукт в дейността на вносителите и маржът на печалба, постигнат понастоящем като цяло и по отношение само на техните продажби на PVA, очаква се, че митото, което временно ще бъде установено, няма да засегне в значителна степен финансовото положение на тези икономически субекти.
(117)
Въпреки че вносителите/дистрибуторите не подкрепят мерките, на база на наличната информация може да бъде направено заключение, че интересът на производството на Общността от неутрализирането на ефекта от нелоялните и вредни търговски практики на КНР надделява над предимството, което може да получат те от невъвеждането на антидъмпингови мерки.
6.3. Интерес на потребителите
(118)
Седем потребители попълниха въпросника за потребители. Отговорите на две от тези дружества не бяха пълни и затова те не могат да бъдат включени в анализа. Останалите пет дружества използват PVA за различни приложения: за производството на лепила, на промишлени праховидни пълнители, на PVB, за скробване и апретура на текстил и производство на смоли.
(119)
В допълнение към информацията за покупките, представена в техните отговори на въпросника, покупките на петимата сътрудничещи потребители по време на ПР представляват 19 % от общото потребление на PVA от Общността, а вносът им от Китай представлява около 22 % от общия внос от КНР. Важно е да се отбележи, че като цяло вносът от КНР представлява малка част от техните покупки, т. е. 15 %. Тази картина обаче е много пъстра: един от сътрудничещите потребители въобще не е внасял от КНР през ПР, докато за друг сътрудничещ потребител КНР е била изключителният му източник на PVA.
(120)
Сътрудничещите потребители изложиха редица аргументи срещу въвеждането на митата.
(121)
Две дружества използват PVA за производството на лепила. Бе установено, че за производството на тези лепила PVA е основен разход, който в зависимост от състава на сместа може да достигне до 80 % от производствените разходи. Дружествата твърдят, че предвид значителната тежест на PVA в производствените разходи и маржовете на печалба, постигнати при продажбите на лепилата, антидъмпинговото мито може да ги доведе до фалит или да ги принуди да преместят производството извън Общността. Тези дружества изразиха много сериозни съмнения за това дали техните клиенти ще пожелаят да платят евентуално повишение на цените, причинено от митата. Във връзка с това, въпреки че се отчита, че маржовете на печалба, постигнати в този конкретен сектор са скромни, трябва също така да се отбележи, че предлаганите мерки засягат пряко покупните цени на PVA само с произход от Китай, който е един източник за снабдяване, а тези цени значително подбиват цените на производството на Общността по време на периода на разследване. Следователно въздействието на митото върху производствените разходи за лепилата на тези дружества не е незначително, но също така, предвид предлаганото ниво на митото, не изглежда да съществуват причини техните клиенти да не пожелаят да поемат поне известна част от това увеличение на разходите.
(122)
Две други дружества използват PVA за производството на PVB. При производството на PVB PVA също е основен разход. Едно от тези дружества, което впоследствие ще използва PVB за производството на PVB-филм, изказа предположение, че евентуалните мерки могат да провокират дружеството да премести своето производство на PVB извън Общността. Това дружество също така твърди, че предвид времето, което отнема окачествяването на PVA за това приложение, за тях е сложно и трудно да сменят доставчика. Другият производител на PVB, сътрудничещ като потребител, който използва PVA не само за производството на PVB, а преди всичко за производството на промишлени праховидни пълнители, също изтъкна трудния и дълъг процес за смяна на доставчика и освен това изрази безпокойство относно увеличените разходи, до които могат да доведат мерките.
(123)
Признава се, че увеличение на покупната цена на PVA ще доведе до по-високи производствени разходи за PVB. Същевременно обаче, тъй като вносът от КНР възлиза на 13 % от пазара на Общността, 87 % от PVA, потребявани в Общността, няма да бъдат пряко засегнати от тези мерки. При това предлаганият размер на митото е умерен. Предвид горното и отчитайки добрите пазарни условия за PVB, смята се, че ефектът от подобно мито е поносим.
(124)
Що се отнася до процедурата за окачествяване, отчита се, че при определени приложения характеристиките на PVA наистина могат да са много взискателни и направени по поръчка, което води до продължителен процес на окачествяване, включващ интензивно тестване. Следва да припомним обаче, че антидъмпинговите мерки нямат за цел да лишават определени доставчици от достъп до пазара на Общността. Всяка предлагана мярка има за цел само възстановяването на лоялната търговия и коригиране на изкривеното положение на пазара. Следователно и дори още повече предвид нивото на предлаганото мито, не съществува причина определени потребители да бъдат задължени да сменят доставчика след въвеждането на мерките.
(125)
Един сътрудничещ потребител, производител на полиестер/памук и памучни тъкани, който използва PVA за скробване и апретура на сурови тъкани, посочи, че мерките могат да принудят дружеството да премести предачните и тъкачните си дейности извън Общността. В тази връзка бе установено, че делът на PVA в разходите за производство на продуктите на това дружество е доста ограничен, т.е. между 0,2 % и 0,8 %. Предвид предлаганото мито, бе сметнато, че въздействието на подобно мито е незначително.
(126)
И накрая жалбоподателят KEG твърди, че невъвеждането на мерки е срещу интересите на потребителите, тъй като лошите финансови резултати от дейността му с PVA могат да провокират KEG да излезе от пазара на продажбите и да се насочи към пазарите надолу по веригата на производството. Той твърди, че ако това се случи, потребителите ще страдат от недостиг на доставки, тъй като KEG е голям и надежден доставчик. Въпреки че този аргумент не бе изрично подкрепен от разглежданите потребители, бе наистина потвърдено, че трима от петимата разглеждани потребители купуват значителни количества PVA от KEG и че това дружество може да бъде смятано за най-важния доставчик на пазара на Общността. Следователно не може да бъде изключено, че ако по някаква причина KEG излезе от пазара, потребителите ще бъдат изправени пред сериозни проблеми със снабдяването.
6.4. Заключение за интереса на Общността
(127)
Може да се очаква, че ефектът от въвеждането на мерки ще даде възможност на производството на Общността да подобри своята рентабилност. Предвид неблагоприятното финансово състояние на производството на Общността съществува реален риск, че при отсъствие на мерки производството на Общността може да закрие производствени мощности и да съкрати работна сила. В общи линии потребителите от Общността също ще имат полза от въвеждането на мерки, тъй като снабдяването с достатъчни обеми PVA няма да бъде застрашено, докато общото увеличение на покупната цена на PVA ще бъде умерено. Като се има предвид посоченото по-горе, се стигна до временното заключение, че няма неопровержими причини от интерес на Общността, които да изискват в този случай да не се въвеждат антидъмпингови мерки.
7. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(128)
Предвид заключенията, направени по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Общността, трябва да се въведат временни мерки върху вноса от КНР на разглеждания продукт, за да се попречи на дъмпинговия внос да причини допълнителни вреди на производството на Общността.
(129)
Що се отнася до вноса на разглеждания продукт с произход от Тайван, не бе установен дъмпинг, както е посочено в съображение 30 по-горе. Следователно не следва да бъдат въвеждани временни мерки. Предвид времето на това установяване, бе сметнато за подходящо да се даде срок от един месец на заинтересованите страни да дадат становище по тази временна констатация, с оглед възможното прекратяване след изтичането на този срок на процедурата по отношение на вноса на разглеждания продукт с произход от Тайван.
7.1. Степен на отстраняване на вредите
(130)
Временните мерки върху вноса с произход от КНР трябва да се въведат в достатъчна степен, за да се отстранят вредите, причинени на производството на Общността от дъмпинговия внос, без да се надвишава установеният дъмпингов марж. При изчисляване на сумата на митата, необходими за премахване на ефекта от причиняващия вреди дъмпинг, целта е мерките да позволят на производството на Общността да покрие разходите си и да получи печалба преди данъчно облагане, за която е логично да се реализира при нормални условия на конкуренция, т. е. при липсата на дъмпингов внос.
(131)
Смята се, че през 2003 г. има нормална конкуренция на пазара на Общността, когато в отсъствието на вредоносен дъмпинг производството на Общността е реализирало нормална печалба в диапазона, описан в съображение 84 по-горе. Следователно въз основа на наличната информация бе предварително установено, че марж на печалба, съответстващ на това ниво, може да бъде разглеждан като подходящо ниво, което производството на Общността се очаква да достигне в отсъствието на вредоносен дъмпинг.
(132)
След това бе определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение, при същото ниво на търговия, на среднопретеглената вносна цена, установена за изчисленията за подбиване на цената, със средната невредоносна цена на продуктите, продавани от производството на Общността на пазара на Общността. Невредоносната цена е определена чрез коригиране на продажната цена на всеки производител от производството на Общността до точката на нормалния приход и чрез добавяне на горепосочения марж на печалбата. Всякаква разлика, произтичаща от това сравнение, е изразена като процент от общата вносна CIF стойност. Като се вземе предвид, че на никого от сътрудничещите китайски производители не е предоставено ТУПИ или ИТ и предвид високата степен на сътрудничество, временната степен на отстраняване на вредите за цялата страна е изчислена като среднопретеглена на маржовете на вредите на всичките трима сътрудничещи китайски производители износители.
(133)
Така установеният марж на вредите за КНР е значително по-висок от констатирания дъмпингов марж.
7.2. Временни мерки
(134)
Като се има предвид посоченото по-горе и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент, беше сметнато, че трябва да бъде въведено временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР на нивото на най-ниските установени дъмпингов марж и марж на вредите, в съответствие с правилото за по-малкото мито.
(135)
Въз основа на горното предлаганият размер на митото върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР е 10,0 %.
7.3. Заключителна разпоредба
(136)
За да се постигне стабилно управление, трябва да се определи период, през който заинтересованите страни, които са се представили в рамките на определения в известието за започване на процедурата срок, да могат да представят позициите си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това трябва да се посочи, че констатациите относно въвеждането на антидъмпингово мито, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да бъдат преразгледани при определяне на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Въвежда се временно антидъмпингово мито върху вноса на определени поливинил алкохоли под формата на хомополимерни смоли с вискозитет (измерен в 4 % разтвор) от 3 mPas или повече, но ненадвишаващ 61 mPas и степен на хидролиза от 84,0 mol % или повече, но ненадвишаваща 99,9 mol %, които попадат под код по КН ex 3905 30 00 (код по ТАРИК 3905300020) и са с произход от Китайската народна република.
2. Размерът на временното антидъмпингово мито, който се прилага към нетната цена франко границите на Общността преди облагане с мито на продуктите, описани в параграф 1, е 10 %.
3. Освобождаването на продукта, посочен в параграф 1, за свободно обращение в Общността, става след представянето на гаранция, равна на сумата на временното мито.
4. Освен ако не е посочено друго, прилагат се съществуващите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се нарушава член 20 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на съществените факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят мненията си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 384/96 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 септември 2007 година.
RÈGLEMENT (CE) N o 1069/2007 DE LA COMMISSION
du 17 septembre 2007
instituant un droit antidumping provisoire sur les importations d’alcools polyvinyliques (APV) originaires de la République populaire de Chine
LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES,
vu le traité instituant la Communauté européenne,
vu le règlement (CE) no 384/96 du Conseil du 22 décembre 1995 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après dénommé «règlement de base»), et notamment son article 7,
après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
1. PROCÉDURE
1.1. Ouverture
(1)
Le 19 décembre 2006, la Commission a annoncé, par avis («avis d’ouverture») publié au Journal officiel de l’Union européenne (2), conformément à l’article 5 du règlement de base, l’ouverture d’une procédure antidumping concernant les importations dans la Communauté d’alcools polyvinyliques («APV»), originaires de la République populaire de Chine (RPC) et de Taïwan («les pays concernés»).
(2)
La procédure a été ouverte à la suite d’une plainte déposée le 6 novembre 2006 par Kuraray Specialties Europe GmbH («le plaignant»), désigné depuis janvier 2007 sous l’appellation Kuraray Europe GmbH, qui représente une proportion importante, dans le cas présent plus de 25 %, de la production communautaire totale d’alcools polyvinyliques (APV). La plainte contenait des éléments de preuve suffisants de l’existence d’un dumping sur des APV originaires des pays concernés et du préjudice important en résultant. Ces éléments de preuve ont été jugés suffisants pour justifier l’ouverture d’une procédure.
1.2. Parties concernées par la procédure
(3)
La Commission a officiellement avisé le producteur à l’origine de la plainte et d’autres producteurs communautaires connus, les producteurs-exportateurs des pays concernés, les importateurs/négociants, les utilisateurs notoirement concernés, ainsi que les représentants des pays exportateurs concernés de l’ouverture de la procédure. Elle a donné aux parties intéressées la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture. Toutes les parties intéressées qui l’ont demandé et ont démontré qu’il existait des raisons particulières de les entendre ont été entendues.
(4)
Afin de permettre aux producteurs-exportateurs de la RPC de présenter une demande de statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ou de traitement individuel, la Commission a envoyé des formulaires de demande aux producteurs-exportateurs notoirement concernés de même qu’aux autorités de la RPC. Un producteur-exportateur de la RPC a sollicité, au titre de l’article 2, paragraphe 7, point b), du règlement de base, le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, ou un traitement individuel, dans l’hypothèse où l’enquête établirait qu’il ne remplit pas les conditions nécessaires à l’obtention de ce statut.
(5)
En raison du nombre apparemment élevé de producteurs-exportateurs dans la RPC et d’importateurs dans la Communauté, il a été envisagé, dans l’avis d’ouverture, de recourir à l’échantillonnage pour la détermination du dumping et du préjudice, conformément à l’article 17 du règlement de base.
(6)
Toutefois, en ce qui concerne les producteurs-exportateurs de la RPC, étant donné que seuls trois d’entre eux ont coopéré, il a par la suite été décidé qu’un échantillonnage ne serait pas nécessaire.
(7)
En ce qui concerne les importateurs d’APV, la Commission a demandé à tous les importateurs connus de fournir des informations sur les importations et les ventes du produit concerné. Sur la base des informations reçues de 14 importateurs ayant coopéré, la Commission a sélectionné un échantillon de cinq importateurs, dont deux situés en Allemagne, un en Italie, un aux Pays-Bas et un aux États-Unis d’Amérique. Ces importateurs représentaient le plus grand volume représentatif de ventes effectuées dans la Communauté par les importateurs ayant coopéré (80 % environ) sur lequel l’enquête pouvait raisonnablement porter compte tenu du temps disponible.
(8)
La Commission a envoyé des questionnaires à toutes les parties notoirement concernées ainsi qu’à toutes les autres sociétés qui se sont fait connaître dans les délais fixés dans l’avis d’ouverture. Deux producteurs communautaires, trois producteurs-exportateurs de la RPC, un producteur-exportateur de Taïwan, les cinq importateurs composant l’échantillon et sept utilisateurs dans la Communauté ont répondu au questionnaire.
(9)
En ce qui concerne les réponses reçues des utilisateurs, deux questionnaires ont été renvoyés incomplets et ont donc dû être écartés. En outre, plusieurs utilisateurs ont formulé des observations sans répondre au questionnaire.
(10)
L’un des importateurs de l’échantillon a annulé très tardivement à deux reprises une visite de vérification convenue. En conséquence, les données communiquées par cette société n’ont pas pu être vérifiées et ont dû être provisoirement écartées.
(11)
La Commission a recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires aux fins du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ou du traitement individuel dans le cas de la RPC, et d’une détermination provisoire du dumping, du préjudice en résultant et de l’intérêt de la Communauté pour les deux pays concernés. Elle a procédé à des visites de vérification dans les locaux des sociétés suivantes:
a)
Producteurs communautaires:
-
Kuraray Europe GmbH, Francfort, Allemagne
-
Celanese Chemicals Ibérica S.L., Tarragona, Espagne
b)
Producteur-exportateur à Taïwan:
-
Chang Chun Petrochemical Co., Ltd, Taipei
c)
Producteur-exportateur en République populaire de Chine
-
Shanxi Sanwei Group Co., Ltd, Hongdong
d)
Importateurs indépendants dans la Communauté:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Pays-Bas
-
Menssing Chemiehandel & Consultants GmbH, Hambourg, Allemagne
-
Omya Peralta GmbH, Hambourg, Allemagne
e)
Utilisateurs dans la Communauté:
-
Cordial Beheer en Registergoederen BV, Winschoten, Pays-Bas
-
Wacker Chemie AG, Burghausen, Allemagne
(12)
Compte tenu de la nécessité d’établir une valeur normale pour les producteurs-exportateurs de la RPC qui n’ont pas sollicité le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ou auxquels ce statut pourrait ne pas être accordé, une visite de vérification destinée à établir la valeur normale sur la base des données provenant du pays analogue envisagé dans l’avis d’ouverture, le Japon, a été effectuée dans les locaux du producteur suivant:
-
Kuraray Japan, Tokyo
1.3. Période d’enquête
(13)
L’enquête relative au dumping et au préjudice a couvert la période comprise entre le 1er octobre 2005 et le 30 septembre 2006 (ci-après dénommée «période d’enquête» ou «PE»). L’examen des tendances utiles à l’appréciation du préjudice a porté sur la période allant du 1er janvier 2003 à la fin de la période d’enquête (ci-après dénommée «période considérée»).
2. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
2.1. Produit concerné
(14)
Sont concernés certains alcools polyvinyliques (APV) se présentant sous la forme de résines homopolymères, ayant une viscosité (mesurée en solution à 4 %) de 3 mPa ou plus mais n’excédant pas 61 mPa et un degré d’hydrolyse de 84,0 mol % ou plus mais n’excédant pas 99,9 mol %, originaires de la République populaire de Chine et de Taïwan («le produit concerné»), normalement déclarés sous le code NC ex 3905 30 00.
(15)
L’APV est produit par l’hydrolyse d’acétate de polyvinyle, qui est fabriqué par la polymérisation d’acétate de vinyle monomère (ce dernier étant produit principalement à partir d’éthylène et d’acide acétique). L’APV a une grande variété d’applications. Dans la Communauté, il est principalement utilisé pour la production de butyral de polyvinyle («BPV») (25 %-29 % de la consommation), d’adjuvants de polymérisation (21 %-25 %), de revêtements pour papier (17 %-21 %), d’adhésifs (13 %-17 %) et pour l’apprêt de textiles (8 %-12 %).
(16)
Un utilisateur communautaire a fait valoir qu’un produit spécifique qu’il a importé de la RPC ne devrait pas être considéré comme le produit concerné, car i) il ne s’agit pas d’un type d’APV standard et ses caractéristiques chimiques et physiques sont différentes et très spécifiques, et ii) ses utilisations ou applications sont différentes de celles de l’APV de base.
(17)
En ce qui concerne le premier argument, il a été constaté que ce type de produit correspond à la description donnée au considérant 14 ci-dessus et qu’il partage les caractéristiques physiques et techniques fondamentales des autres types répondant à la définition du produit. En ce qui concerne le second argument, ce type d’APV particulier a servi à la production de BPV, ce qui est non seulement, comme indiqué au considérant 15 ci-dessus, l’application la plus importante, mais aussi le marché présentant la croissance la plus rapide dans le secteur de l’APV dans la Communauté. Il ne serait pas réaliste de qualifier ce marché de non standard. En outre, il a été constaté que les prix moyens de l’APV étaient du même ordre pour les différentes applications. Compte tenu de toutes ces constatations, il a été considéré qu’il n’y avait pas lieu d’exclure ce type de la définition du produit et l’allégation a donc été rejetée.
2.2. Produit similaire
(18)
L’enquête a montré que les APV produits et vendus dans la Communauté par l’industrie communautaire, les APV produits et vendus sur les marchés intérieurs de Taïwan et de la RPC, et les APV produits dans la RPC et à Taïwan et exportés vers la Communauté, ainsi que ceux produits et vendus au Japon ont essentiellement les mêmes caractéristiques chimiques et physiques de base et les mêmes usages de base. Ils sont donc considérés comme des produits similaires au sens de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
3. DUMPING
3.1. Taïwan
3.1.1. Valeur normale
(19)
Pour l’appréciation de la valeur normale, il a d’abord été déterminé si les ventes intérieures du produit similaire à des clients indépendants du seul producteur-exportateur de Taïwan étaient représentatives, c’est-à-dire si le volume total de ces ventes représentait au moins 5 % de son volume totale de ventes à l’exportation du produit concerné sur le marché communautaire, conformément à l’article 2, paragraphe 2, du règlement de base.
(20)
Il a ensuite été déterminé, pour chaque type de produit vendu par le producteur-exportateur sur le marché intérieur et directement comparable au type vendu à l’exportation vers la Communauté, si le niveau des ventes intérieures était suffisamment représentatif. Les ventes intérieures d’un type de produit particulier ont été considérées comme suffisamment représentatives lorsque, pendant la période d’enquête, le volume total des ventes intérieures de ce type à des clients indépendants représentait 5 % ou plus du volume total des ventes du type de produit comparable exporté vers la Communauté.
(21)
La Commission a ensuite examiné si les ventes intérieures de chaque type de produit vendu sur le marché intérieur en quantités représentatives pouvaient être considérées comme ayant été effectuées au cours d’opérations commerciales normales, conformément à l’article 2, paragraphe 4, du règlement de base. Pour ce faire, la proportion des ventes intérieures bénéficiaires à des clients indépendants durant la période d’enquête a été déterminée pour chaque type de produit exporté.
(22)
Pour les types de produits dont plus de 80 % du volume des ventes sur le marché intérieur ont été réalisées à des prix non inférieurs au coût unitaire et dont le prix de vente moyen pondéré était égal ou supérieur au coût de production moyen pondéré, la valeur normale de chaque type de produit a été déterminée comme étant la moyenne pondérée de tous les prix de vente intérieurs du type en question.
(23)
Lorsque le volume des ventes bénéficiaires d’un type de produit représentait 80 % ou moins du volume total des ventes de ce type ou que le prix moyen pondéré de ce type était inférieur au coût de production, la valeur normale a été déterminée sur la base du prix intérieur réel, exprimé en moyenne pondérée des seules ventes bénéficiaires, si ces ventes représentaient 10 % ou plus du volume total des ventes du type en question.
(24)
Dans les cas où le volume des ventes bénéficiaires d’un type donné représentait moins de 10 % du volume total des ventes du type en question, il a été considéré que ce type était vendu en quantités insuffisantes pour que le prix pratiqué sur le marché intérieur constitue une base appropriée aux fins de l’établissement de la valeur normale.
(25)
Lorsque les prix intérieurs du produit concerné vendu par le producteur-exportateur n’ont pas pu être utilisés pour établir la valeur normale, celle-ci a dû être construite, conformément à l’article 2, paragraphe 3, du règlement de base.
(26)
Pour construire la valeur normale conformément à l’article 2, paragraphe 3, du règlement de base, les montants correspondant aux frais de vente, frais généraux et dépenses administratives, et aux bénéfices ont été établis, conformément à l’article 2, paragraphe 6, du règlement de base, sur la base des données réelles concernant la production et les ventes, au cours d’opérations commerciales normales, du produit similaire par le producteur-exportateur faisant l’objet de l’enquête.
3.1.2. Prix à l’exportation
(27)
Le producteur-exportateur a vendu directement le produit exporté à des clients indépendants dans la Communauté. Les prix à l’exportation ont donc été établis sur la base des prix effectivement payés ou à payer pour le produit concerné, conformément à l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base.
3.1.3. Comparaison
(28)
La valeur normale et les prix à l’exportation du seul producteur-exportateur ont été comparés au niveau départ usine. Aux fins d’assurer une comparaison équitable entre la valeur normale et les prix à l’exportation, il a été dûment tenu compte, sous la forme d’ajustements, des différences au titre des frais de transport, d’assurance, de manutention, de chargement et des coûts accessoires, de l’emballage, du coût du crédit, des coûts après-vente (garanties) et d’autres facteurs (frais bancaires), lorsqu’il y avait lieu et que cela se justifiait, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base.
3.1.4. Marge de dumping
(29)
La comparaison des valeurs normales avec les prix à l’exportation a fait apparaître une marge de dumping de - 2,30 % pour le producteur-exportateur taïwanais, Chang Chun Petrochemical Co., Ltd, durant la période d’enquête.
(30)
Étant donné que la seule société ayant coopéré est l’unique producteur-exportateur du produit concerné à Taïwan et que ses activités représentent 100 % des exportations taïwanaises vers la CE durant la période d’enquête, il a été conclu qu’aucun dumping ne peut être constaté pour Taïwan.
3.2. République populaire de Chine (RPC)
3.2.1. Statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché
(31)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point b), du règlement de base, dans le cas d’enquêtes antidumping concernant des importations en provenance de la RPC, la valeur normale est déterminée conformément aux paragraphes 1 à 6 de cet article pour les producteurs-exportateurs dont il a été constaté qu’ils satisfaisaient aux critères énoncés à l’article 2, paragraphe 7, point c), à savoir qui ont démontré que les conditions d’une économie de marché prévalaient en ce qui concerne la fabrication et la vente du produit similaire. Brièvement, et par souci de clarté uniquement, ces critères sont les suivants:
-
les décisions des entreprises sont arrêtées en tenant compte des signaux du marché, sans intervention significative de l’État, et les coûts reflètent les valeurs du marché;
-
les entreprises utilisent un seul jeu de documents comptables de base, qui font l’objet d’un audit indépendant conforme aux normes internationales et qui sont utilisés à toutes fins;
-
aucune distorsion importante induite par l’ancien système d’économie planifiée;
-
des lois concernant la faillite et la propriété garantissent la sécurité juridique et la stabilité;
-
les opérations de change sont exécutées au taux du marché.
(32)
Un producteur-exportateur chinois et sa société commerciale ont sollicité le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché conformément à l’article 2, paragraphe 7, point b), du règlement de base et ont renvoyé un formulaire de demande à cet effet dans le délai imparti. Le producteur fabrique le produit concerné, tandis que sa société commerciale s’occupe des ventes à l’exportation. En cas de sociétés liées, la Commission a en effet pour pratique constante d’examiner si le groupe dans son ensemble remplit les conditions d’octroi du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché.
(33)
En ce qui concerne le producteur-exportateur et sa société commerciale qui sollicitent le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, la Commission a recherché toutes les informations jugées nécessaires et vérifié, dans les locaux des sociétés en question, toutes les données communiquées dans les demandes d’octroi du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, chaque fois qu’elle l’a jugé nécessaire.
(34)
L’enquête a montré que le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ne pouvait être accordé au producteur-exportateur chinois, car celui-ci ne satisfaisait pas au premier critère énoncé à l’article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base.
(35)
Il a été constaté que le producteur-exportateur et sa société commerciale sont sous le contrôle d’entreprises intégralement détenues par l’État, qui sont représentées par une majorité décisive des membres du conseil d’administration, dans une mesure disproportionnée par rapport à leur participation. En outre, l’État a finalement acquis la majorité des actions durant la période d’enquête. Dès lors que les entreprises concernées n’ont pas pu présenter des éléments qui pouvaient être considérés comme suffisants pour lever les doutes quant à une importante interférence de l’État dans les décisions de gestion, il a été établi que ce groupe d’entreprises faisait l’objet d’un contrôle et d’interférences considérables de la part de l’État. Les parties intéressées ont eu la possibilité de présenter leurs observations au sujet des constatations exposées ci-dessus. Les commentaires reçus n’étaient pas de nature à changer les conclusions.
(36)
Sur la base de ce qui précède, il apparaît que le producteur-exportateur chinois et sa société commerciale liée n’ont pas démontré qu’ils satisfont à tous les critères énoncés à l’article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base et le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché n’a donc pu leur être accordé.
3.2.2. Traitement individuel
(37)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, un droit applicable à l’échelle nationale est établi, s’il y a lieu, pour les pays relevant dudit article, sauf dans les cas où les sociétés en cause sont en mesure de prouver qu’elles répondent à tous les critères énoncés à l’article 9, paragraphe 5, du règlement de base.
(38)
Le producteur-exportateur chinois et sa société commerciale qui avaient demandé le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ont aussi sollicité un traitement individuel dans l’hypothèse où ce statut leur serait refusé.
(39)
Il est ressorti des informations disponibles que le producteur-exportateur chinois et sa société commerciale n’ont pu démontrer qu’ils réunissaient l’ensemble des critères requis pour bénéficier du traitement individuel, énoncés à l’article 9, paragraphe 5, du règlement de base. Plus précisément, il a été établi que le producteur-exportateur et sa société commerciale ne satisfont pas au critère défini à l’article 9, paragraphe 5, point c), du règlement de base, selon lequel la majorité des actions doivent être détenues par des particuliers et les fonctionnaires de l’État siégeant au conseil d’administration ou occupant des postes de direction importants doivent être en minorité ou que la société doit être suffisamment indépendante de l’intervention de l’État, pour les raisons exposées ci-dessus au considérant 35.
3.2.3. Pays analogue
(40)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, la valeur normale, dans le cas des producteurs-exportateurs n’ayant pas obtenu le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, doit être établie sur la base du prix ou de la valeur construite dans un pays analogue.
(41)
Dans l’avis d’ouverture, la Commission avait exprimé son intention d’utiliser le Japon comme pays analogue approprié aux fins de l’établissement de la valeur normale pour la RPC et invité les parties intéressées à formuler leurs observations à ce propos. Certaines des parties intéressées ont émis des objections et proposé d’utiliser plutôt l’Inde ou Taïwan.
(42)
Il n’y avait pas, en Inde, de production importante d’un produit similaire. Taïwan faisait l’objet de la même enquête et les données pouvaient donc être faussées par le dumping. En conséquence, les parties ont été informées que le Japon était sélectionné comme pays analogue étant donné qu’il n’était pas soumis à l’enquête, qu’il avait une production représentative d’un produit similaire et que les conditions de concurrence paraissaient appropriées.
(43)
La Commission a sollicité la coopération de quatre producteurs connus au Japon et leur a envoyé le questionnaire correspondant. Deux des quatre producteurs japonais ont répondu au questionnaire. Toutefois, l’un d’eux n’a pas fourni de données complètes et n’a pas accepté de visite de vérification. Les données communiquées par le seul producteur japonais ayant pleinement coopéré ont été vérifiées sur place.
(44)
Cependant, après la visite de vérification chez le producteur-exportateur de Taïwan, il a été constaté que Taïwan n’a pas pratiqué de dumping durant la période d’enquête. La question du choix d’un pays analogue a donc été reconsidérée.
(45)
À cet égard, il apparaît que le volume de production à Taïwan représente plus de 100 % du volume des exportations chinoises du produit concerné à destination de la Communauté. De plus, le marché taïwanais peut être qualifié d’ouvert, étant donné que le niveau du droit à l’importation est bas (droit NPF de 5 %). L’enquête a aussi montré que les ventes intérieures du produit similaire étaient importantes à Taïwan et que les importations vers le marché taïwanais étaient suffisantes. Il a donc été estimé que Taïwan était un marché concurrentiel et suffisamment représentatif aux fins de la détermination de la valeur normale pour la RPC.
(46)
En outre, les importations d’APV à Taïwan représentent environ 15 % de la consommation intérieure, contre seulement 3 % environ dans le cas du Japon, ce qui donne à penser que le marché japonais est moins approprié que Taïwan en termes de concurrence des importations. Compte tenu de ce qui précède, il a été décidé, à titre provisoire, d’opter pour Taïwan, puisqu’il constitue le pays analogue le plus approprié au sens de l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base.
3.2.4. Valeur normale
(47)
Une fois Taïwan choisi comme pays analogue, comme indiqué au considérant 46 ci-dessus, et conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, la valeur normale déterminée pour Taïwan aux considérants 19 à 26 ci-dessus a servi pour le calcul du dumping dans le cas de la RPC.
3.2.5. Prix à l’exportation
(48)
Puisque les trois producteurs-exportateurs chinois ayant coopéré représentaient ensemble près de la totalité des exportations du produit concerné vers la Communauté durant la période d’enquête, leurs propres données ont été utilisées pour déterminer le prix à l’exportation. La fiabilité des informations fournies a néanmoins été contrôlée par recoupement avec les données d’Eurostat relatives aux importations, qui coïncidaient raisonnablement.
(49)
Les trois producteurs-exportateurs ayant coopéré dans la RPC ont vendu le produit exporté dans la Communauté soit directement à des clients indépendants, soit par l’intermédiaire de leurs sociétés commerciales situées dans le pays exportateur.
(50)
Pour toutes les ventes à l’exportation, les prix à l’exportation ont été établis sur la base des prix effectivement payés ou à payer conformément à l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base.
3.2.6. Comparaison
(51)
La valeur normale pour le seul producteur dans le pays analogue, Taïwan, et les prix à l’exportation des producteurs-exportateurs chinois ayant coopéré ont été comparés au niveau départ usine. Aux fins d’assurer une comparaison équitable entre la valeur normale et les prix à l’exportation, il a été dûment tenu compte, sous la forme d’ajustements, des différences au titre des frais de transport, d’assurance, de manutention, de chargement et des coûts accessoires, de l’emballage, du coût du crédit et des commissions, lorsqu’il y avait lieu et que cela se justifiait, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base.
3.2.7. Marge de dumping
(52)
Dès lors qu’aucun des producteurs-exportateurs chinois ayant coopéré ne peut bénéficier du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ou d’un traitement individuel, une marge de dumping nationale a été calculée pour l’ensemble de la RPC en utilisant la moyenne pondérée des prix à l’exportation départ usine des trois producteurs-exportateurs ayant coopéré.
(53)
La comparaison de la moyenne pondérée des prix à l’exportation chinois et de la valeur normale moyenne pondérée du pays analogue a fait apparaître une marge de dumping de 10,06 %.
4. PRÉJUDICE
4.1. Production et industrie communautaires
(54)
Dans la Communauté, le produit similaire est fabriqué en vue d’être vendu par trois entreprises: Kuraray Europe GmbH («KEG») en Allemagne, Celanese Ibérica Chemicals («Celanese») en Espagne et un troisième producteur qui le fabrique en volumes très limités, mais n’a pas coopéré à l’enquête. KEG et Celanese ont pleinement coopéré à l’enquête.
(55)
Hormis la production mentionnée ci-dessus, trois producteurs communautaires fabriquent le produit similaire pour leur propre usage captif. Deux de ces entreprises ont coopéré à l’enquête en tant qu’utilisateurs puisqu’elles ont aussi acheté des quantités non négligeables du produit concerné pour la fabrication de leurs produits en aval.
(56)
Étant donné que les deux producteurs ayant coopéré mentionnés au considérant 54 ci-dessus représentaient 80 % de la production communautaire totale (à usage captif et non captif) durant la période d’enquête, il a été considéré qu’ils représentent une proportion majeure de la production communautaire totale du produit similaire. En conséquence, ils sont réputés constituer l’industrie communautaire, au sens de l’article 4, paragraphe 1, et de l’article 5, paragraphe 4, du règlement de base, et sont dénommés ci-après l’«industrie communautaire».
(57)
L’industrie communautaire n’étant composée que de deux producteurs, les informations y afférentes ont dû être présentées sous forme d’indices, afin de préserver leur caractère confidentiel, conformément à l’article 19 du règlement de base.
(58)
Afin d’établir si l’industrie communautaire a subi ou non un préjudice et de déterminer la consommation et les divers indicateurs économiques de la situation de cette industrie, il a été examiné si, et dans quelle mesure, l’analyse devait tenir compte de l’utilisation ultérieure du produit similaire fabriqué par l’industrie communautaire.
(59)
L’APV est employé comme produit intermédiaire pour divers autres produits. Dans la Communauté, il est souvent destiné à la production de butyral de polyvinyle («BPV») et est utilisé comme adhésif, comme revêtement pour papier, comme adjuvant de polymérisation ou pour l’apprêt de textiles. Il a été constaté lors de l’enquête qu’un des producteurs communautaires, qui vendait la plus grande partie de sa propre production d’APV sur le marché libre, en consommait aussi des volumes considérables en vue d’une transformation ultérieure en aval dans la même société. C’est ce qu’on appelle un usage captif. Ainsi qu’il a été mentionné au considérant 55 ci-dessus, trois autres entreprises de la Communauté produisaient de l’APV pour un usage captif uniquement, et en plus de cette production, deux d’entre elles au moins ont aussi acheté sur le marché d’importants volumes d’APV en vue de leur transformation ultérieure en aval.
(60)
Il a été constaté que les quantités utilisées pour un usage captif par les entreprises concernées dans la Communauté pourraient en principe être remplacées par de l’APV acheté, par exemple si les conditions du marché et/ou des considérations financières venaient favoriser une telle évolution. Elles ont donc été incluses dans l’analyse du marché communautaire.
4.2. Consommation communautaire
(61)
La consommation communautaire a été déterminée sur la base des volumes de ventes sur le marché libre de la production de l’industrie communautaire destinée au marché communautaire, de l’usage captif de l’industrie communautaire, des quantités produites par les autres (petits) producteurs communautaires telles qu’elles ont pu être établies à partir de la banque de données la plus communément utilisée dans ce secteur particulier, de l’usage captif des deux utilisateurs mentionnés au considérant 55 ci-dessus, des volumes d’importations vérifiés du seul producteur taïwanais, et des données relatives aux volumes d’importations communautaires pour tous les autres pays obtenues auprès d’Eurostat.
(62)
En ce qui concerne les données relatives aux volumes d’importations obtenues auprès d’Eurostat, ainsi qu’il a été précisé au considérant 14, le produit concerné est actuellement déclaré sous le code NC ex 3905 30 00. Les données d’Eurostat concernant ce code NC ex incluent aussi certaines niches non couvertes par la définition du produit. Étant donné qu’il n’était pas possible de récupérer uniquement les données relatives au produit concerné dans cette catégorie de produits plus large, elles ont été ajustées sur la base d’informations fournies dans la plainte quant aux importations de ces produits de niche.
(63)
Il convient également de noter, en ce qui concerne les données d’Eurostat, que certaines importations du produit concerné ont été déclarées sous «secret extra» et que, par conséquent, la base de données accessible au public ne contenait aucun détail sur leur origine. Des précisions sur les pays d’origine des importations déclarées comme telles ont été obtenues auprès des services de douane compétents et ont donc été incluses dans tous les tableaux et analyses concernés.
(64)
Sur la base de ce qui précède, il a été constaté que la consommation d’APV a fortement augmenté durant la période considérée et particulièrement entre 2004 et 2005. Au cours de la période considérée, l’augmentation de la consommation était de 14 % en raison principalement de la demande croissante d’APV comme matière première pour la production de butyral de polyvinyle («BPV») qui sert à fabriquer des pellicules ou des feuilles de BPV. Les pellicules de BPV sont utilisées comme couche intermédiaire dans la production de verre de sécurité feuilleté pour les secteurs de l’automobile et du bâtiment, un marché en forte croissance dans la Communauté.
2003
2004
2005
PE
Consommation en tonnes
142 894
148 807
163 851
163 096
Indice (2003 = 100)
100
104
115
114
4.3. Importations en provenance des pays concernés
(65)
Étant donné que la marge de dumping constatée pour Taïwan est inférieure au seuil de minimis, les importations originaires de ce pays devraient provisoirement être exclues de l’évaluation du préjudice.
a) Volume et part de marché des importations concernées
(66)
Les volumes des importations du produit concerné ont diminué de 39 % entre 2003 et 2004, et augmenté ensuite de 29 % en 2005, après quoi ils ont légèrement baissé, pour aboutir à une réduction de 11 % durant la période d’enquête par rapport à 2003.
Importations
2003
2004
2005
PE
Tonnes RPC
24 067
14 710
21 561
21 513
Indice (2003 = 100)
100
61
90
89
(67)
La part de marché des importations de la RPC a aussi fortement diminué avant de remonter. En 2005 et durant la période d’enquête, les importations en provenance de la RPC représentaient 13 % de l’ensemble du marché communautaire.
Part de marché RPC
2003
2004
2005
PE
Marché communautaire
17 %
10 %
13 %
13 %
Indice (2003 = 100)
100
59
78
78
b) Prix
(68)
Entre 2003 et la période d’enquête, le prix moyen des importations du produit concerné originaire de la RPC a diminué de 2 %.
Prix unitaires
2003
2004
2005
PE
RPC (EUR/tonne)
1 150
1 115
1 164
1 132
Indice (2003 = 100)
100
97
101
98
c) Sous-cotation des prix
(69)
Pour déterminer la sous-cotation des prix, les données relatives aux prix portant sur la période d’enquête ont été analysées. Les prix de vente de l’industrie communautaire sont des prix nets de tous rabais et remises. Le cas échéant, ces prix ont été ajustés au niveau départ usine, c’est-à-dire en déduisant les coûts du fret dans la Communauté. Les prix à l’importation de la RPC sont aussi nets de tous rabais et remises et ont été ajustés, le cas échéant, en fonction du caf frontière communautaire, avec un ajustement approprié pour les droits de douane (6,5 %) et les coûts postérieurs à l’importation supportés dans la Communauté par les importateurs.
(70)
Les prix de vente de l’industrie communautaire et les prix des importations en provenance de la RPC ont été comparés au même stade commercial, à savoir au niveau des clients indépendants sur le marché communautaire. Étant donné qu’il fallait que la comparaison par type de produit soit significative et équitable, et donc qu’aucune comparaison ne devait être autorisée entre une qualité ordinaire et une qualité spéciale relevant de la définition du produit, il a été jugé approprié d’exclure de la comparaison un nombre limité de types de produits. Ces produits représentaient 35 % des importations originaires de la RPC, mais seulement une quantité très faible des ventes de l’industrie communautaire sur le marché communautaire.
(71)
Pendant la période d’enquête, la marge moyenne pondérée de sous-cotation des prix ainsi calculée, exprimée en pourcentage des prix de vente de l’industrie communautaire, était de 3,3 % pour la RPC.
4.4. Situation de l’industrie communautaire
(72)
Conformément à l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base, l’examen de l’incidence des importations faisant l’objet d’un dumping sur l’industrie communautaire a comporté une évaluation de tous les facteurs économiques qui ont influé sur la situation de cette industrie durant la période considérée. Pour des raisons de confidentialité liées au fait que l’analyse ne concerne que deux sociétés, la plupart des indicateurs sont présentés sous forme d’indices ou de fourchettes.
a) Production, capacité et taux d’utilisation des capacités
2003
2004
2005
PE
Production en tonnes
(fourchettes)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Production (indice)
100
103
119
126
Capacité de production en tonnes (fourchettes)
60 000-80 000
65 000-85 000
70 000-90 000
75 000-95 000
Capacité de production
(indice)
100
107
129
133
Utilisation des capacités
(indice)
100
97
92
94
(73)
La production de l’industrie communautaire a augmenté de 26 % au cours de la période considérée. L’augmentation sensible des capacités de production, notamment en 2005, a été déclenchée par la demande croissante sur le marché communautaire.
(74)
Entre 2003 et la période d’enquête, des capacités de production supplémentaires ont été installées par l’industrie communautaire. Au cours de la même période, l’utilisation des capacités a diminué de 6 %.
b) Volume des ventes et parts de marché dans la Communauté
(75)
Le tableau ci-dessous montre les résultats obtenus par l’industrie communautaire en termes de ventes à des clients indépendants dans la Communauté:
Industrie communautaire
2003
2004
2005
PE
Volume des ventes (indice)
100
110
112
122
Part de marché (indice)
100
104
97
104
(76)
Les volumes des ventes de l’industrie communautaire à des clients indépendants dans la Communauté ont augmenté de 22 % de 2003 à la période d’enquête. Ce chiffre doit être envisagé en tenant compte d’un accroissement de la consommation dans la Communauté.
(77)
La part de marché de l’industrie communautaire a augmenté en 2004, puis a fortement baissé en 2005 et, durant la période d’enquête, dépassait de 4 % celle de 2003.
c) Prix dans la Communauté
(78)
La principale matière première utilisée pour la production d’APV est l’acétate de vinyle monomère ou «AVM». L’AVM est un produit de base et c’est donc l’équilibre entre la demande et l’offre qui en détermine les prix. Par ailleurs, le prix du marché de l’AVM est fortement influencé par l’évolution des cours du pétrole et du gaz car les principaux intrants pour la fabrication d’AVM sont l’acide acétique (dont la production consomme d’importantes quantités de gaz naturel) et l’éthylène (produit par la distillation d’hydrocarbures). De plus, l’énergie constitue aussi un coût majeur dans la production d’APV à partir d’AVM. Il s’ensuit que la part totale des coûts énergétiques dans la production d’APV se monte à 50 %-60 % et que, dans des conditions normales, on peut donc s’attendre à ce qu’un changement important dans les prix pétroliers et gaziers ait un impact direct sur le prix de vente de l’APV.
(79)
Il a été constaté que les prix de ces matières premières ont augmenté considérablement sur le marché mondial entre 2003 et la période d’enquête. Durant cette période, les prix de l’AVM ont grimpé de 20 à 30 % et la hausse des prix de l’énergie était encore beaucoup plus importante. Toutefois, cette évolution spectaculaire des prix des principales matières premières ne s’est pas traduite par des prix de ventes plus élevés pratiqués par l’industrie communautaire: les prix de vente de l’industrie communautaire ont diminué de 5 % durant la même période, avec une année particulièrement mauvaise en 2004 (- 7 %). Ainsi, au lieu de répercuter l’augmentation des coûts sur sa clientèle, l’industrie communautaire a dû baisser ses prix pour ne pas perdre de clients.
2003
2004
2005
PE
Prix unitaires EUR (fourchettes)
1 300-1 800
1 100-1 600
1 200-1 700
1 200-1 700
Prix unitaires (indice)
100
93
95
95
d) Stocks
(80)
Les chiffres ci-dessous correspondent au volume des stocks à la fin de chaque exercice.
2003
2004
2005
PE
Stocks en tonnes (fourchettes)
10 000-15 000
8 000-13 000
9 000-14 000
8 000-13 000
Stocks (indice)
100
87
96
87
(81)
Le niveau des stocks est demeuré assez stable, dans l’ensemble. Il a diminué de 13 % entre 2003 et 2004, pour augmenter ensuite de 9 % jusqu’à la fin 2005 et a ensuite baissé à nouveau de 9 %.
e) Investissements et aptitude à mobiliser des capitaux
2003
2004
2005
PE
Investissements (indice)
100
369
177
62
(82)
Les investissements ont culminé en 2004 et 2005, quand les capacités de production de l’industrie communautaire ont été augmentées pour répondre à la demande croissante sur le marché. Il a été constaté, durant l’enquête, que les investissements dans les bâtiments, les usines et les machines, consentis en 2003 ainsi que durant la période d’enquête, étaient principalement destinés à maintenir les capacités de production.
(83)
L’enquête a montré que les résultats financiers de l’industrie communautaire se sont détériorés, mais il n’en est pas ressorti pour autant que sa capacité à lever des capitaux a été gravement affectée durant la période considérée.
f) Rentabilité, rendement des investissements et flux de liquidités
(84)
Eu égard aux coûts exceptionnels très élevés et atypiques supportés par le principal producteur communautaire durant la période considérée, il n’a pas été jugé raisonnable de déterminer la rentabilité sur la base du bénéfice net avant impôt. Ces charges extraordinaires avaient trait au changement d’actionnariat du principal producteur communautaire en 2001. La rentabilité de l’industrie communautaire a donc été déterminée en exprimant le bénéfice d’exploitation sur les ventes du produit similaire à des clients indépendants sous la forme d’un pourcentage du chiffre d’affaires de ces ventes.
2003
2004
2005
PE
Rentabilité des ventes CE (fourchette)
7 %-17 %
3 %-13 %
2 %-12 %
(- 5 %)-(+ 5 %)
Rentabilité des ventes CE (indice)
100
38
29
8
Rentabilité des investissements totaux
(fourchette)
(80 %)-(100 %)
(10 %)-(30 %)
(5 %)-(20 %)
(0 %)-(15 %)
Rentabilité des invest. totaux (indice)
100
17
12
4
Flux des liquidités (indice)
100
55
26
-7
(85)
Le déclin des prix de vente entre 2003 et la période d’enquête a fortement affecté la rentabilité de l’industrie communautaire. Cette rentabilité a chuté de plus de 10 % durant la période considérée. Le rendement des investissements totaux a été calculé en exprimant le bénéfice d’exploitation du produit similaire en pourcentage de la valeur comptable nette des actifs fixes alloués au produit similaire. Cet indicateur a suivi une évolution analogue à celle de la rentabilité, diminuant sensiblement durant la période considérée. En ce qui concerne le flux des liquidités généré par l’industrie communautaire, une tendance négative similaire a été constatée, résultant en une détérioration brutale générale de la situation financière de l’industrie communautaire durant la période d’enquête.
(g) Emploi, productivité et salaires
2003
2004
2005
PE
Nombre de salariés (indice)
100
100
97
96
Coût salarial moyen par salarié (indice)
100
105
97
95
Productivité (indice)
100
103
123
132
(86)
En raison des efforts importants consentis pour réduire les coûts, les effectifs employés par l’industrie communautaire ont diminué de 4 % depuis 2004. De 2003 à la période d’enquête, l’industrie communautaire a réussi à augmenter de 32 % la productivité par salarié. Durant la même période, le coût moyen de la main-d’œuvre par salarié a diminué de 5 %. On peut donc conclure que, durant la période considérée, l’industrie communautaire a fait des progrès considérables en termes de coût-efficacité.
h) Importance de la marge de dumping
(87)
Compte tenu du volume et du prix des importations faisant l’objet d’un dumping, l’incidence des marges de dumping effectives ne peut pas être considérée comme négligeable.
i) Rétablissement à la suite de pratiques de dumping antérieures
(88)
En l’absence d’informations sur l’existence de pratiques de dumping antérieures à la situation évaluée dans le cadre de la présente procédure, cette question n’est pas jugée pertinente.
j) Croissance
(89)
L’enquête a montré que, durant la période considérée, l’industrie communautaire a augmenté sa part de marché communautaire de 1 à 2 %.
4.5. Conclusion relative au préjudice
(90)
Entre 2003 et la période d’enquête, certains indicateurs de préjudice ont connu une évolution positive: l’industrie communautaire a réussi à augmenter ses volumes de ventes et sa part de marché, et elle a beaucoup investi dans des capacités de production supplémentaires.
(91)
Toutefois, ses indicateurs financiers ont évolué de façon très préoccupante: la marge bénéficiaire raisonnable atteinte en 2003 a connu un déclin rapide et ininterrompu de 2004 à la fin de la période d’enquête. Le rendement des investissements et le flux des liquidités ont accusé une tendance négative exponentielle. Cette évolution est due à la brusque augmentation des cours des matières premières, qui n’a pu être répercutée sur les prix de vente du produit similaire. Dans une situation de marché normale, compte tenu de l’augmentation des prix des matières premières, on aurait pu s’attendre à une augmentation des prix de vente de l’APV de l’ordre de 10 à 20 %. Or les prix de vente du produit similaire pratiqués par l’industrie communautaire ont diminué de 5 %, au détriment de sa rentabilité. Pourtant, durant la période d’enquête, les prix des importations de la RPC restaient inférieurs à ceux de l’industrie communautaire, sur une base moyenne pondérée de 3,3 %.
(92)
Compte tenu de ce qui précède, il est provisoirement conclu que l’industrie communautaire a subi un préjudice important au sens de l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base.
5. LIEN DE CAUSALITÉ
5.1. Introduction
(93)
Conformément à l’article 3, paragraphes 6 et 7, du règlement de base, la Commission a examiné si les importations en dumping du produit concerné originaire de la RPC ont causé à l’industrie communautaire un préjudice pouvant être considéré comme important. Les facteurs connus autres que les importations faisant l’objet d’un dumping qui, au même moment, auraient pu causer un préjudice à l’industrie communautaire, ont aussi été examinés de manière à ce que le préjudice éventuel causé par ces autres facteurs ne soit pas attribué aux importations concernées.
5.2. Effets des importations faisant l’objet d’un dumping
(94)
Les importations originaires de la RPC représentaient des niveaux importants durant la période considérée, à savoir 10 % de part de marché ou plus, de façon constante. Dans le même temps, les prix moyens de tous les producteurs-exportateurs de la RPC ont baissé de 2 % et étaient inférieurs de 3,3 % aux prix moyens de l’industrie communautaire au cours de la période d’enquête. L’industrie communautaire, afin d’assurer sa présence sur son marché intérieur et en raison des cours de marché très bas imposés par les importations originaires de la RPC, s’est sentie obligée de diminuer ses prix de vente de 5 % durant la période considérée.
(95)
L’application de cette politique de prix déloyale pour les importations en dumping en provenance de la RPC a eu pour effet de faire baisser les prix de l’industrie communautaire, qui n’ont de ce fait pas pu couvrir l’augmentation du coût des matières premières, ainsi que le montre la réduction significative de la rentabilité de l’industrie communautaire.
(96)
Sur la base des considérations qui précèdent, il apparaît que les importations en provenance de la RPC à des prix entraînant une nette sous-cotation des prix de l’industrie communautaire ont joué un rôle déterminant dans la détérioration de la situation de l’industrie communautaire, laquelle se reflète dans la chute de la rentabilité et la nette détérioration d’autres indicateurs financiers.
5.3. Effets d’autres facteurs
a) Importations en provenance de pays tiers autres que la RPC
(97)
Selon Eurostat et les renseignements obtenus au cours de l’enquête, les principaux pays tiers en provenance desquels de l’APV a été importé sont les États-Unis, le Japon et Taïwan.
Importations en provenance d’autres pays tiers (quantité)
Importations (tonnes)
2003
2004
2005
PE
États-Unis
11 313
21 207
22 919
22 638
Indice (2003 = 100)
100
187
203
200
Japon
13 682
11 753
12 694
14 151
Indice (2003 = 100)
100
86
93
103
Taïwan (fourchettes)
11 000-14 000
13 000-16 500
10 000-13 000
9 000-12 000
Indice (2003 = 100)
100
118
88
83
Importations en provenance d’autres pays tiers (prix moyen)
Prix moyen (EUR)
2003
2004
2005
PE
États-Unis
1 334
1 282
1 298
1 358
Indice (2003 = 100)
100
96
97
102
Japon
1 916
1 532
1 846
1 934
Indice (2003 = 100)
100
80
96
101
Taïwan
1 212
1 207
1 308
1 302
Indice (2003 = 100)
100
100
108
108
Parts de marché
Part de marché (%)
2003
2004
2005
PE
États-Unis
7,9 %
14,3 %
14,0 %
13,9 %
Japon
9,6 %
7,9 %
7,7 %
8,7 %
Taïwan (indice)
100
113
77
73
(98)
Les importations en provenance des États-Unis ont fortement augmenté depuis 2003 et, durant la période d’enquête, elles représentaient plus de 22 000 tonnes, soit près de 14 % du marché communautaire (captif et non captif) total. L’enquête a montré que la plus grande partie de ces ventes concernait des transactions entre parties liées et que les prix unitaires moyens se situaient, durant toute la période considérée, entre 15 % et 20 % au-dessus des prix moyens caf des importations chinoises. De plus, il a été établi que les quantités étaient revendues à des clients indépendants à des prix supérieurs de 10 à 20 % par rapport aux prix à l’importation susmentionnés. Étant donné que les cours de marché de l’APV provenant des États-Unis se trouvaient par conséquent dans la même fourchette que les prix de vente de l’APV produit par l’industrie communautaire, ils n’ont pas joué un rôle dans la baisse des prix observée durant la période considérée. On peut en conclure que ces importations n’ont pas eu d’impact significatif sur l’état de l’industrie communautaire.
(99)
Durant la période considérée, les importations en provenance du Japon ont aussi été considérables: elles représentaient près de 9 % du marché communautaire durant la période d’enquête. Après une baisse en 2004, les importations japonaises ont recommencé à augmenter à partir de 2005 pour atteindre 3 % de plus qu’en 2003 durant la période d’enquête. Toutefois, l’analyse des prix de vente de ces importations a montré que leurs prix moyens à l’importation étaient supérieurs aux prix que l’industrie communautaire pouvait atteindre et qu’ils n’ont donc pas contribué à la tendance négative des prix qui a débouché sur une grave détérioration de la situation de l’industrie communautaire.
(100)
Les importations originaires de Taïwan proviennent d’un seul producteur qui a pleinement coopéré à l’enquête. Il a été constaté que ces chiffres étaient plus fiables que les données d’Eurostat, dans la mesure où le code NC couvre d’autres produits en plus du produit concerné. Pour des raisons de confidentialité, ils sont présentés sous forme d’indices ou de fourchettes. Les importations taïwanaises, après une brusque augmentation en 2004, ont diminué progressivement et représentaient 6 à 7 % de l’ensemble de la part de marché communautaire durant la période d’enquête (environ la moitié de la part de marché des importations en provenance de la RPC). Durant la même période, les prix moyens de ces importations ont augmenté de 8 %, ce qui marque une tendance opposée à celle constatée pour les prix des importations originaires de la RPC. En conséquence, la différence de prix entre l’APV importé de la RPC et l’APV importé de Taïwan a augmenté pour atteindre 12 à 18 % durant la période d’enquête. Compte tenu de ces constatations, on peut provisoirement conclure que ces importations n’ont pas eu un impact important sur l’état de l’industrie communautaire.
(101)
Hormis les importations en provenance des États-Unis, du Japon et de Taïwan, il n’y a pas eu de volumes considérables importés d’autres pays. Sur la base des constatations relatives à ces importations, telles qu’elles ont été décrites aux considérants 97 à 100 ci-dessus, on peut donc conclure provisoirement que les importations en provenance d’autres pays que la RPC n’ont pas contribué au préjudice important subi par l’industrie communautaire.
b) Ventes communautaires éventuelles effectuées par d’autres producteurs communautaires
(102)
Ainsi qu’il est précisé aux considérants 54 et 55 ci-dessus, hormis les deux producteurs qui constituent l’industrie communautaire, on sait que quatre autres entreprises dans la Communauté fabriquent le produit concerné. Trois d’entre elles, dont deux ont coopéré à l’enquête en tant qu’utilisateurs, consomment la totalité de leur propre production d’APV pour la transformation de produits en aval. La quatrième ne produit que des quantités très limitées. Compte tenu de ce qui précède, on peut estimer que les autres producteurs communautaires n’ont joué aucun rôle dans la baisse des prix sur le marché et le préjudice consécutif subi par l’industrie communautaire.
c) Préjudice auto-infligé résultant d’une mauvaise maîtrise des coûts
(103)
Plusieurs parties intéressées ont soutenu que le préjudice subi par l’industrie communautaire découlait du fait qu’elle n’avait pas réussi à rester concurrentielle en termes de coûts et avait pris des décisions d’investissement déraisonnables. À cet égard, comme il a été signalé au considérant 86, l’enquête a montré que l’industrie communautaire, durant la période considérée, a renforcé sensiblement sa productivité par une augmentation de la production et une diminution de la main-d’œuvre employée. Il a en outre été établi que les investissements liés à l’accroissement des capacités de production (voir le considérant 73 ci-dessus) n’ont pas eu d’influence importante sur la tendance fortement négative observée dans l’évolution de la situation financière de l’industrie communautaire.
(104)
Le seul facteur qui ait affecté négativement de manière significative les coûts de production du produit similaire durant la période considérée était donc la forte hausse de prix des matières premières intervenant dans sa fabrication, ainsi qu’il a été expliqué aux considérants 78 et 79. L’enquête a montré que l’évolution des prix payés par l’industrie communautaire pour l’AVM et l’énergie était proportionnelle à la courbe des prix sur le marché mondial et qu’elle ne peut donc être attribuée aux pratiques d’approvisionnement de l’industrie communautaire. Cet argument est donc rejeté.
d) Décalage dans l’ajustement des prix
(105)
Un important utilisateur d’APV a fait valoir qu’il est normal, dans le cas de ce secteur particulier, que l’augmentation du prix d’achat de l’AVM n’ait pas encore donné lieu à un ajustement à la hausse du prix de vente de l’APV. Ce décalage s’expliquerait par le fait que les contrats à long terme sont une pratique courante dans le secteur. Il s’agirait donc d’un phénomène normal. À cet égard, bien que certaines ventes de l’industrie communautaire passent effectivement par des accords sur le long terme, il est rare que de tels accords prévoient un prix fixe pour une période de plus d’un an. Dans le cadre de ces accords, les prix sont donc renégociés après une certaine période ou si les prix des matières premières ont changé sensiblement. En conséquence, cet argument doit être rejeté.
5.4. Conclusion concernant le lien de causalité
(106)
En conclusion, l’analyse ci-dessus a démontré que les importations de la RPC durant la période considérée ont provoqué une forte dépression des prix sur le marché communautaire durant toute cette période. Pendant la période d’enquête, les prix des importations en provenance de la RPC ont entraîné une nette sous-cotation de ceux de l’industrie communautaire.
(107)
Cette dépression a conduit à une baisse considérable des prix de vente de l’industrie communautaire, laquelle a, à son tour, provoqué une chute brutale de la rentabilité, du rendement des investissements et du flux des liquidités résultant des activités d’exploitation de l’industrie communautaire.
(108)
D’autre part, l’examen des autres facteurs susceptibles d’avoir porté préjudice à l’industrie communautaire a montré qu’aucun d’eux n’avait pu avoir d’incidence négative significative.
(109)
Compte tenu de l’analyse ci-dessus, qui a clairement distingué et séparé les effets de tous les facteurs connus sur la situation de l’industrie communautaire des effets préjudiciables des importations faisant l’objet d’un dumping, il est provisoirement conclu que les importations en dumping originaires du pays concerné ont causé un préjudice important à l’industrie communautaire au sens de l’article 3, paragraphe 6, du règlement de base.
6. INTÉRÊT DE LA COMMUNAUTÉ
(110)
La Commission a examiné si, malgré les conclusions concernant le dumping, le préjudice et le lien de causalité, il existait des raisons impérieuses de conclure qu’il n’est pas dans l’intérêt de la Communauté d’adopter des mesures dans ce cas particulier. À cet effet, et conformément à l’article 21 du règlement de base, la Commission a analysé l’incidence probable des mesures sur toutes les parties concernées.
6.1. Intérêt de l’industrie communautaire
(111)
Comme indiqué au considérant 56, l’industrie communautaire se compose de deux entreprises, avec des installations de production en Allemagne et en Espagne, et emploie entre 200 et 300 personnes directement impliquées dans la production, les ventes et la gestion du produit similaire. Si des mesures sont instituées, on peut s’attendre à ce que la dépression des prix sur le marché communautaire prenne fin et que les prix de vente de l’industrie communautaire commencent à remonter, en conséquence de quoi sa situation financière s’améliorera.
(112)
D’un autre côté, si des mesures antidumping ne devaient pas être instituées, il est probable que la tendance négative constatée dans l’évolution des indicateurs financiers de l’industrie communautaire, notamment en termes de rentabilité, se poursuivra. L’industrie communautaire perdra alors une part de marché considérable car elle ne sera plus en mesure de s’aligner sur les cours de marché fixés par les importations en provenance de la RPC. Dans la pire des hypothèses, l’industrie communautaire serait contrainte de se retirer du marché libre et de continuer la production d’APV pour le seul usage captif. Dans les deux cas, il est probable que cela entraîne des réductions de la production et des investissements, la fermeture de certaines capacités de production et des pertes d’emplois dans la Communauté.
(113)
En conclusion, l’institution de mesures antidumping devrait permettre à l’industrie communautaire de se rétablir des effets du dumping préjudiciable constaté.
6.2. Intérêt des importateurs indépendants
(114)
Ainsi qu’il a été décrit au considérant 8, des questionnaires ont été envoyés à un échantillon de cinq importateurs, qui représentaient environ 80 % des importations communautaires concernées durant la période d’enquête. Les informations soumises par un des importateurs de l’échantillon ont dû être écartées à ce stade car il a annulé à deux reprises une visite de vérification convenue. Les réponses fournies à trois des questionnaires ont pu être vérifiées sur place.
(115)
La part représentée par l’APV, d’une manière générale, dans le chiffre d’affaires total des activités de ces importateurs était très petite. En moyenne, 3 % à 4 % des activités de ces entreprises ont pu être liées à des importations d’APV en provenance de la RPC. Ces importateurs ont un champ d’activité beaucoup plus large, qui peut aussi englober le commerce et la distribution en général. Certains importateurs achètent le produit qui fait l’objet de l’enquête non seulement en RPC mais aussi auprès d’autres sources à l’intérieur et à l’extérieur de la Communauté, y compris l’industrie communautaire. La marge bénéficiaire moyenne atteinte par les importateurs de l’échantillon sur le commerce d’APV est d’environ 5 %.
(116)
Les importateurs dans la Communauté sont opposés à l’institution de mesures. Les importateurs ayant coopéré ont fait valoir que l’institution de mesures nuirait sérieusement à leurs opérations, car ils ne pourraient pas répercuter l’augmentation des prix sur les utilisateurs. À cet égard, l’institution d’un droit antidumping sur les importations originaires de la RPC, comme il a été expliqué au considérant 111 ci-dessus, entraînera très probablement une légère correction à la hausse des cours de marché. On peut donc s’attendre à ce que les importateurs qui se procurent le produit concerné auprès de la RPC pourront répercuter les coûts de ce droit sur le consommateur final. La sous-cotation importante encore constatée après l’ajustement des prix caf frontière communautaire pour tenir compte des coûts postérieurs à l’importation donne aussi à penser qu’il est possible d’augmenter les prix. En tout état de cause, compte tenu de l’importance limitée des ventes de ce produit dans les activités des importateurs et de la marge bénéficiaire actuellement atteinte, tant d’une manière générale qu’en ce qui concerne uniquement leurs ventes d’APV, on peut s’attendre à ce que le droit antidumping, tel qu’il est déterminé provisoirement, n’affecte par la situation financière de ces opérateurs économiques dans une mesure significative.
(117)
Bien que les importateurs/distributeurs ne soient pas favorables aux mesures, les informations disponibles permettent de conclure que l’intérêt qu’a l’industrie communautaire à voir neutraliser les effets des pratiques commerciales déloyales et préjudiciables de la RPC l’emporte sur l’avantage qu’ils pourraient éventuellement tirer de la non-institution de mesures antidumping.
6.3. Intérêt des utilisateurs
(118)
Sept utilisateurs ont rempli un questionnaire. Les réponses de deux de ces entreprises étaient incomplètes et n’ont donc pas pu être incluses dans l’analyse. Les cinq sociétés restantes utilisaient l’APV pour diverses applications: pour la production d’adhésifs, de poudres industrielles, de BPV, pour l’apprêt et la finition de textiles, et pour la production de résines.
(119)
Sur la base des informations relatives aux achats fournies dans les réponses aux questionnaires, les achats des cinq utilisateurs ayant coopéré ont représenté durant la période d’enquête environ 19 % de la consommation communautaire totale d’APV et leurs importations d’origine chinoise correspondaient à 22 % environ des importations totales en provenance de la RPC. Il y a lieu de noter que les importations de la RPC représentent, dans leur ensemble, une part peu importante de leurs achats, à savoir 15 %. Toutefois, la situation est très disparate: l’un des utilisateurs ayant coopéré n’a rien importé de la RPC durant la période d’enquête tandis qu’un autre se procurait son APV exclusivement en RPC.
(120)
Les utilisateurs ayant coopéré ont formulé un certain nombre d’arguments s’opposant à l’institution de droits.
(121)
Deux entreprises utilisent l’APV pour la fabrication d’adhésifs. Il a été établi que, pour produire ces adhésifs, l’APV représentait un intrant essentiel qui, selon la composition du produit, pouvait représenter jusqu’à 80 % des coûts de fabrication. Les entreprises ont fait valoir que, compte tenu de la part considérable de l’APV dans le coût de production et des marges bénéficiaires sur les ventes des adhésifs, un droit antidumping pourrait les conduire à la faillite ou les contraindre à délocaliser leur production en dehors de la Communauté. Ces entreprises ont exprimé des doutes très forts sur la disposition de leurs clients à supporter une éventuelle augmentation des prix résultant de droits antidumping. À cet égard, s’il est vrai que les marges bénéficiaires dans ce secteur particulier sont modestes, il faut aussi noter que les mesures proposées affectent directement les prix d’achat de l’APV d’origine chinoise uniquement, ce qui ne représente qu’une seule source d’approvisionnement, et que ces prix entraînaient une nette sous-cotation de ceux de l’industrie communautaire durant la période d’enquête. L’impact du droit antidumping sur le coût de production des adhésifs de ces entreprises n’est donc pas insignifiant mais, compte tenu également du niveau du droit proposé, il ne semble pas y avoir de raisons pour lesquelles leurs clients ne seraient pas disposés à supporter au moins un bonne partie de cette augmentation du coût.
(122)
Deux autres entreprises utilisent l’APV pour la production de BPV. Dans le cas de la production de BPV aussi, l’APV est un facteur de coût majeur. L’une de ces entreprises, qui emploie ensuite le BPV pour la production de pellicule de BPV, a laissé entendre que des mesures éventuelles pourraient l’inciter à délocaliser la production de BPV en dehors de la Communauté. Cette entreprise a aussi fait valoir que, compte tenu du temps nécessaire pour obtenir un APV répondant aux qualifications requises pour cette application, il était compliqué et dispendieux de changer de fournisseur. L’autre producteur de PVB ayant coopéré en tant qu’utilisateur, qui employait de l’APV non seulement pour la fabrication de BPV mais aussi principalement pour la production de poudres industrielles, a également mentionné la difficulté et la lenteur du processus de changement de fournisseur et a fait part de ses préoccupations quant à l’augmentation des coûts que l’institution de mesures pourrait entraîner.
(123)
Il est admis qu’une augmentation du coût d’achat de l’APV se traduira par un coût de fabrication du BPV plus élevé. Cependant, étant donné que les importations de la RPC représentent 13 % du marché communautaire, de telles mesures seront sans incidences directes sur 87 % de l’APV consommé dans la Communauté. De plus, le taux du droit proposé est modéré. Compte tenu de ce qui précède et des bonnes conditions de marché pour le BPV, l’effet de ce droit antidumping est jugé supportable.
(124)
En ce qui concerne la procédure de qualification, il est admis que, pour certaines applications particulières, les caractéristiques de l’APV peuvent en effet être très spécifiques et contraignantes, avec pour conséquence un long processus de qualification, qui comporte des essais intensifs. Cependant, il y a lieu de rappeler que les mesures antidumping ne visent pas à refuser à certains fournisseurs l’accès au marché communautaire. Quelle que soit la mesure proposée, il s’agit seulement de rétablir des échanges équitables et de corriger une situation de marché faussé. En conséquence, et compte tenu du niveau du droit antidumping proposé, il n’y a pas de raison pour que certains utilisateurs soient obligés de changer de fournisseur une fois les mesures mises en place.
(125)
Un utilisateur ayant coopéré, fabricant de tissus en polyester/coton et en coton, qui utilise l’APV pour l’apprêt et la finition des tissus grèges, a indiqué que des mesures pourraient contraindre la société à délocaliser ses activités de filature et de tissage en dehors de la Communauté. À cet égard, il a été établi que la part de l’APV dans le coût de fabrication des produits de l’entreprise était assez limitée, c’est-à-dire entre 0,2 % et 0,8 %. Eu égard au taux du droit proposé, il est donc considéré que l’impact d’un tel droit n’est pas significatif.
(126)
Enfin, le plaignant, KEG, a fait valoir que la non-institution de mesures irait à l’encontre des intérêts des utilisateurs, étant donné que les mauvais résultats financiers de ses activités dans le secteur de l’APV pourraient amener KEG à se retirer du marché non captif pour concentrer ses activités sur le marché en aval. Il a fait valoir que, si cela devait se produire, l’industrie utilisatrice se trouverait à court d’approvisionnement car KEG est un fournisseur important et fiable. Bien que cet argument n’ait pas été corroboré explicitement par les utilisateurs concernés, il a en effet été confirmé que trois des cinq utilisateurs concernés achètent des quantités importantes d’APV à KEG et que cette entreprise peut être considérée comme le plus important fournisseur sur le marché communautaire. Si, pour quelque raison que ce soit, KEG se retirait du marché, il ne peut donc être exclu que l’industrie utilisatrice serait confrontée à de graves problèmes d’approvisionnement.
6.4. Conclusion concernant l’intérêt de la Communauté
(127)
On peut s’attendre à ce que les effets de l’institution de mesures permettent à l’industrie communautaire d’améliorer sa rentabilité. Compte tenu de la mauvaise la situation financière de cette industrie, il existe un risque réel qu’en l’absence de mesures, l’industrie communautaire soit amenée à fermer des installations de production et à licencier des travailleurs. D’une manière générale, les utilisateurs dans la Communauté bénéficieraient également de l’institution de mesures, étant donné que la fourniture de volumes suffisants d’APV ne sera pas compromise, tandis que l’augmentation globale du prix d’achat de l’APV sera modérée. Compte tenu de ce qui précède, il est provisoirement conclu que, dans le cas présent, il n’existe aucune raison impérieuse de ne pas instituer de mesures, dans l’intérêt de la Communauté.
7. PROPOSITION DE MESURES ANTIDUMPING PROVISOIRES
(128)
Compte tenu des conclusions établies concernant le dumping, le préjudice, le lien de causalité et l’intérêt de la Communauté, des mesures provisoires devraient être instituées sur les importations du produit concerné en provenance de la RPC, afin d’empêcher l’aggravation du préjudice causé à l’industrie communautaire par les importations faisant l’objet d’un dumping.
(129)
Pour ce qui est des importations du produit concerné en provenance de Taïwan, aucun dumping n’a provisoirement été constaté, comme indiqué au considérant 30 ci-dessus. En conséquence, aucune mesure provisoire ne devrait être instituée. Eu égard au moment où intervient cette détermination, il a été jugé approprié d’accorder un délai d’un mois aux parties intéressées pour présenter leurs commentaires sur cette constatation provisoire, en vue de clôturer éventuellement la procédure concernant les importations du produit concerné originaire de Taïwan.
7.1. Niveau d’élimination du préjudice
(130)
Le niveau des mesures provisoires à instituer sur les importations originaires de la RPC doit être suffisant pour éliminer l’effet préjudiciable causé à l’industrie communautaire par les importations faisant l’objet d’un dumping, sans excéder les marges de dumping constatées. Pour calculer le montant du droit nécessaire pour éliminer les effets du dumping préjudiciable, il a été considéré que la mesure à prendre devrait permettre à l’industrie communautaire de couvrir ses coûts et de réaliser le bénéfice avant impôt qu’elle pourrait raisonnablement escompter dans des conditions de concurrence normales, c’est-à-dire en l’absence d’importations faisant l’objet d’un dumping.
(131)
Il est considéré qu’en 2003, la situation concurrentielle sur le marché communautaire était normale. En l’absence de dumping préjudiciable, l’industrie communautaire réalisait une marge bénéficiaire normale dans la fourchette décrite au considérant 84 ci-dessus. En conséquence, sur la base des informations disponibles, il a été provisoirement établi qu’une marge bénéficiaire correspondant à ce niveau pouvait être considérée comme le niveau que l’industrie communautaire pouvait escompter en l’absence de dumping préjudiciable.
(132)
La majoration de prix nécessaire a été déterminée en procédant à une comparaison, au même stade commercial, entre le prix à l’importation moyen pondéré, utilisé pour établir la sous-cotation, et le prix non préjudiciable des produits vendus par l’industrie communautaire sur le marché de la Communauté. Le prix non préjudiciable a été obtenu en ajustant le prix de vente de chacun des producteurs de l’industrie communautaire en fonction du seuil de rentabilité et en y ajoutant la marge bénéficiaire susmentionnée. La différence résultant de cette comparaison a ensuite été exprimée en pourcentage de la valeur totale caf à l’importation. Puisqu’aucun des producteurs chinois ayant coopéré n’a obtenu le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ni le traitement individuel, et compte tenu du degré de coopération élevé, le niveau provisoire d’élimination du préjudice à l’échelle nationale a été établi en effectuant la moyenne pondérée des marges de préjudice constatées pour chacun des trois producteurs-exportateurs chinois ayant coopéré.
(133)
La marge de préjudice ainsi déterminée pour la RPC est sensiblement plus élevée que la marge de dumping constatée.
7.2. Mesures provisoires
(134)
Compte tenu de ce qui précède et conformément à l’article 7, paragraphe 2, du règlement de base, il est considéré qu’un droit antidumping provisoire doit être institué sur les importations du produit concerné en provenance de la RPC, au niveau de la marge la plus faible (dumping ou préjudice), selon la règle du droit moindre.
(135)
Sur la base de ce qui précède, le taux du droit proposé pour le produit concerné originaire de la RPC est de 10,0 %.
7.3. Disposition finale
(136)
Dans l’intérêt d’une bonne administration, il convient de fixer un délai pour permettre aux parties concernées qui se sont fait connaître dans le délai précisé dans l’avis d’ouverture de faire part de leur point de vue par écrit et de demander à être entendues. De plus, il convient de préciser que les conclusions concernant l’institution de droits tirées aux fins du présent règlement sont provisoires et peuvent être réexaminées pour l’institution de toute mesure définitive,
A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Il est institué un droit antidumping provisoire sur certains alcools polyvinyliques sous la forme de résines homopolymères, avec une viscosité (mesurée en solution à 4 %) de 3 mPa ou plus mais n’excédant pas 61 mPa et un degré d’hydrolyse de 84,0 mol % ou plus mais n’excédant pas 99,9 mol %, relevant du code NC ex 3905 30 00 (code TARIC 3905300020), originaire de la République populaire de Chine.
2. Le taux du droit antidumping provisoire applicable au prix net franco frontière communautaire, avant dédouanement, du produit décrit au paragraphe 1 doit être de 10 %.
3. La mise en libre pratique dans la Communauté du produit visé au paragraphe 1 est subordonnée au dépôt d’une garantie équivalente au montant du droit provisoire.
4. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
Sans préjudice de l’article 20 du règlement (CE) no 384/96, les parties intéressées peuvent demander à être informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels le présent règlement a été adopté, présenter leur point de vue par écrit et demander à être entendues par la Commission dans un délai d’un mois à compter de la date d’entrée en vigueur du présent règlement.
Conformément à l’article 21, paragraphe 4, du règlement (CE) no 384/96, les parties concernées peuvent présenter des commentaires sur l’application du présent règlement dans un délai d’un mois à compter de la date de son entrée en vigueur.
Article 3
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
L’article 1er du présent règlement s’applique pendant une période de six mois.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 17 septembre 2007.