32000R2603
L 301/1
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (EО) № 2603/2000 НА СЪВЕТА
от 27 ноември 2000 година
за налагане на окончателно изравнително мито и окончателно събиране на временното мито, наложено при вноса на определен полиетилентерефталат с произход от Индия, Малайзия и Тайланд, и за прекратяване на процедурата за защита срещу субсидиран внос на полиетилентерефталат с произход от Индонезия, Република Корея и Тайван
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (EО) № 2026/97 на Съвета от 6 октомври 1997 г. за защита срещу субсидиран внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), по-специално членове 14 и 15 от него,
като взе предвид предложението, представено от Комисията след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ВРЕМЕННИ МЕРКИ
(1)
С Регламент (ЕО) № 1741/2000 на Комисията (2), („временен регламент“), бяха наложени временни изравнителни мита по вноса в Общността на определен полиетилентерефталат с произход от Индия, Малайзия, Тайван и Тайланд.
(2)
В резултат от паралелно антидъмпингово разследване с Регламент (ЕО) № 1742/2000 на Комисията (3) бяха наложени временни антидъмпингови мита по вноса в Общността на определен полиетилентерефталат с произход от Индия, Индонезия, Малайзия, Република Корея, Тайван и Тайланд.
(3)
Напомня се, че разследването на субсидирането и вредоносния ефект обхваща периода от 1 октомври 1998 г. до 30 септември 1999 г. (ПР). Проверката на тенденциите, имащи отношение към анализа на вредоносния ефект, се отнася за периода от 1 януари 1996 г. до края на ПР (анализирания период).
Б. ПОСЛЕДВАЩА ПРОЦЕДУРА
(4)
След разкриването на основните факти и съображения, въз основа на които беше решено да бъдат наложени временни мерки, някои заинтересовани страни представиха писмени коментари. В съответствие с разпоредбите на член 11, параграф 5 от Регламент на ЕО № 2026/97 („базов регламент“) на всички страни, които бяха отправили искане, им беше предоставена възможност да бъдат изслушани от Комисията.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява всяка информация, която считаше за необходима, за окончателните констатации.
(6)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основаваше намерението да бъде препоръчано налагането на окончателни изравнителни мита и окончателното събиране на сумите, осигурени с временни мита.
Освен това им беше осигурен период от време, през който можеха да представят своите изложения на факти по повод на това разкритие.
(7)
Бяха разгледани устните и писмените аргументи, представени от страните, и тези, които бяха счетени за подходящи, бяха взети предвид за окончателните заключения.
(8)
След като временните констатации бяха актуализирани въз основа на събраната оттогава информация, се стигна до заключението, че основните констатации трябва да бъдат потвърдени във вида, в който са формулирани във временния регламент.
В. КОНКРЕТЕН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Конкретен продукт
(9)
Във временния регламент въпросният продукт е описан като полиетилентерефталат (РЕТ) с коефициент на вискозитет от 78 мл/г или по-висок в съответствие с DIN (Deutsche Industrienorm) 53728, попадащ под код по КН 3907 60 20 и код по КН ex 3907 60 80 (тарифен код 3907608010). Тъй като не бяха получени нови забележки по отношение на тази дефиниция, временните констатации относно конкретния продукт се потвърждават.
2. Сходен продукт
(10)
В съображение 16 от временния регламент беше установено, че произвежданият от промишлеността на Общността и продаван на пазара на Общността РЕТ и произвежданият в конкретните страни и изнасян за Общността РЕТ са сходни продукти, тъй като няма различия в основните физически и технически характеристики и предназначения на съществуващите различни видове РЕТ. Тъй като не бяха получени съответни нови данни, временните констатации относно сходния продукт се потвърждават.
Г. СУБСИДИИ
(11)
Констатациите, направени във временния регламент, по отношение на подлежащите на компенсация субсидии, получавани от изнасящите производители, се считат за окончателно потвърдени, освен ако изрично не е установено друго в този документ.
I. ИНДИЯ
1. Въведение
(12)
Правителството на Индия (ПИ) твърди, че Комисията е започнала това разследване в нарушение на член 10 от базовия регламент и член 11, параграф 2 от Споразумението относно субсидиите и изравнителните мерки (Споразумение СИМ) на СТО. Правителството на Индия претендира, че информацията в жалбата по отношение на субсидирането и вредоносния ефект е неточна и непълна и че не съдържа достатъчно доказателства, за да предизвика тази процедура.
(13)
В отговор на този аргумент беше установено, че жалбата съдържа достатъчно доказателства за субсидирането и вредоносния ефект по смисъла на член 10, параграф 2 от базовия регламент и член 11, параграф 2 от Споразумението СИМ. Жалбата съдържа информация за субсидирането, вредоносния ефект и причинната връзка, с които ищецът е разполагал. По отношение на субсидирането трябва да бъде напомнено също, че повечето от наличните програми в Индия вече са били проверени и изравнени при предишни разследвания във връзка с внос от Индия, например на РЕТ фолио, продукти от валцувана стомана и т.н. Доказателствата в жалбата бяха проверени от Комисията по отношение на тяхната точност и адекватност в съответствие с член 10, параграф 3 от базовия регламент и бяха преценени като достатъчни за започване на процедура. Поради тази причина тази претенция не може да бъде приета.
2. Уведомление за започване
(14)
Правителството на Индия претендира, че уведомлението за започване (4) не отговаря на критериите на член 22, параграф 2 от Споразумението СИМ, тъй като заявлението не съдържа информация относно основанието за обявеното субсидиране и обобщение на факторите, на които се основава твърдението за вредоносния ефект.
(15)
Член 22, параграф 2 от Споразумението СИМ гласи, че публичното уведомление за разследване трябва да съдържа адекватна информация, inter alia, като описание на практиките на субсидиране и обобщение на факторите, на които се основава твърдението за вредоносния ефект. По отношение на твърдението за субсидиране в уведомлението за започване е посочено, че: „твърди се, че индийските производители на въпросния продукт са се възползвали от редица субсидии, отпуснати от правителството на Индия. Тези субсидии са освобождаване от данък върху дохода, внос на суровини и основни средства без плащане на вносни мита и облекчения за експортно ориентирани дружества и дружества, разположени в зоните за експортна обработка“, и че: „твърди се, че горните схеми представляват субсидии, тъй като съдържат финансово участие на правителството на Индия и предоставят облекчения на получателите, т. е. на износителите на полиетилентерефталат. Твърди се, че те са обвързани с условието за реализиране на експорт и поради това са специфични и подлежащи на изравняване“. По отношение на твърдението за вредоносния ефект в уведомлението за започване се казва, че: „ищецът е представил доказателство, че вносът на въпросния продукт от Индия, Индонезия, Република Корея, Малайзия, Тайван и Тайланд е нараснал общо в абсолютни числа и като пазарен дял“, и по-нататък, че: „твърди се, че обемите и цените на въпросния вносен продукт освен другите последици имат негативно влияние върху пазарния дял и нивото на цените на производителите от Общността, изразяващо се в особено неблагоприятен ефект върху общото състояние и финансовото положение в промишлеността на Общността“.
Горният текст съдържа адекватно обобщение на твърденията, отнасящи се до субсидиите и вредоносния ефект.
1. Схема за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжка“ (схема DEPB)
a) DEPB на предекспортна основа
(16)
Правителството на Индия заявява, че схемата DEBP на предекспортна основа е отменена от 1 април 2000 г. Следователно по тази програма не могат да бъдат налагани изравнителни мита, тъй като налагането на мита противоречи на член 15 от базовия регламент.
(17)
След разкритията правителството на Индия представи доказателства, че програмата действително е приключила и няма повече да предоставя облекчения на изнасящите производители в Индия. Затова тази претенция е приета и облекченията са изключени при изчисляването на ставката на субсидиране. Понеже тази програма вече не е предмет на изравняване, останалите претенции на заинтересованите страни по отношение на тази програма не е необходимо да се разглеждат.
б) DEPB на следекспортна основа
(18)
Правителството на Индия заявява, че Комисията е допуснала очевидна грешка при оценката на изравняването по тази схема. По-специално, Комисията е направила погрешно заключение, че правителството на Индия няма система за проверка на място, която проверява какви количества са били вложени в производствения процес и относно ефективното прилагане на тази система. По-нататък те възразяват, че оценката на Комисията за облекченията по тези схеми е била неточна, тъй като възстановяването само на надхвърлящото мито може да бъде разглеждано като субсидия в съответствие с член 2 от базовия регламент.
(19)
Комисията използва следния метод, за да установи, дали DEPB на следекспортна основа представлява подлежаща на изравняване субсидия и, ако е така, да изчисли размера на облекченията. Съгласно член 2, параграф 1, буква a), (ii) от базовия регламент е направено заключението, че тази схема включва финансово участие на правителството на Индия, тъй като правителствените постъпления (т.е. вносните мита върху вноса), които иначе са дължими, не са събрани. Облекчение за получателя съществува, тъй като изнасящите производители не е трябвало да заплащат нормалните вносни мита.
(20)
Член 2, параграф, 1, буква a), (ii) от базовия регламент обаче предвижда изключение от това общо правило, inter alia, за схеми за възстановяване на мито и за заместване на възстановяването, които отговарят на строгите правила, изложени в приложение I , (i) и приложение II (дефиниране и правила на възстановяване) и приложение III (дефиниране и правила на заместване на възстановяване).
(21)
Анализът разкри, че DEPB на следекспортна основа не е схема за възстановяване на мито и за заместване на възстановяването. В разследваната схема не е включено задължение за внос само на стоки, които се употребяват за производство на износните стоки (приложение II към базовия регламент). В допълнение липсва система за проверка на място, дали вносните количества действително са били вложени в производствения процес. Не е и схема за заместване на възстановяването, защото вносните стоки не трябва да бъдат в същото количество и със същите характеристики както вложените суровини от местен произход, които са използвани за износното производство (приложение III към базовия регламент). Най-накрая изнасящите производители могат да разчитат на облекчения по DEPB независимо от това, дали изобщо внасят суровини. Износителят получава облекчението само като изнася стоки, без да е необходимо да доказва, че някаква суровина е била действително внесена; така че изнасящите производители, които осигуряват цялата си суровина от страната и не внасят стоки, които могат да бъдат използвани за суровина, също имат право на облекчения по DEPB. Следователно DEPB на следекспортна основа не отговаря на разпоредбите на приложения от I до III. Тъй като това изключение от дефиницията на субсидията по член 2 не може да бъде приложено, подлежащото на компенсация облекчение възлиза на всички опростени вносни мита, които нормално са дължими при внос.
(22)
От гореизложеното ясно следва, че прекомерното опрощаване на вносните мита, е основа за калкулиране на размера на облекченията само в случаи на схеми на добросъвестно възстановяване и заместване на възстановяването. Тъй като е установено, че DEPB на следекспортна основа не попада в тези две категории, облекчението възлиза на общото опрощаване на вносните мита, а не на предполагаемото прекомерно опрощаване.
(23)
По отношение на системата за проверка този аргумент е свързан със спора, дали DEPB на следекспортна основа може да бъде разглеждан като схема за възстановяване, или като схема за заместване на възстановяването. След като беше установено, че DEPB на следекспортна основа не е схема за възстановяване или схема за заместване на възстановяването, както е определено в приложения II и III към базовия регламент, не е необходимо да бъде извършвана по-нататъшна проверка. Дори DEPB да изпълняваше критериите на приложения II и III, щеше да се стигне до заключението, че не съществува приемлива система за проверка. Нормите вход/изход представляват списък на възможните артикули, които могат да бъдат вложени в производствения процес и в какви количества. Но нормите вход/изход не са система за проверка по смисъла на параграф 5 от приложение II към базовия регламент. Тези норми не осигуряват проверка на суровините, които действително са вложени в производствения процес, и не осигуряват проверка, дали тези суровини са действително от внос.
(24)
Поради горните причини това искане не може да бъде прието и временните констатации по отношение на прилагане на мерки за изравняване в тази схема и изчисляването на облекчението се потвърждават.
2. Зони за експортна обработка (ЗЕО/експортно ориентирани единици (ЕОЕ)
(25)
Един изнасящ производител и правителството на Индия възразиха, че облекченията, получени по схемата на експортно ориентираните единици (ЕОЕ), не трябва да бъдат считани за субсидия, тъй като освобождаването от акциз и мито по тази схема се предоставя само за количества суровини, вложени в производството на крайния продукт, който се изнася. Претендира се, че схемата представлява система за възстановяване на мито съгласно условията, изложени в приложения I, (i) и II от базовия регламент.
(26)
Двама индийски износители са разположени в една ЕОЕ. Без да разглежда въпроса дали схемата представлява система за опрощаване съгласно условията на базовия регламент, при последвалата проверка Комисията приема, че в случая на конкретните дружества няма прекомерно опрощаване на мита. Следователно в настоящото разследване освобождаването от мито върху суровината за тези дружества няма да бъде компенсирано.
(27)
Сумите на субсидията за двете дружества, разположени в ЗЕО/ЕОЕ, съответно са ограничени до размера на освобождаването от митата за основни средства и са намалени съответно до 0,37 % и 4,43 %.
3. Схема за стимулиране на експорта на основни стоки (ССЕОС)
(28)
Правителството на Индия отбеляза, че по схемата СЕОС на бенефициента не е наложено задължение да бъдат изнасяни всички продукти, произведени с основните средства и че притежателят на разрешително може да продава част от продукцията на местния пазар. Затова правителството на Индия твърди, че всяка облага, предоставена по тази схема, трябва да бъде разпределена върху цялото производство. Поради тази причина правителството на Индия оспорва, че всяко предоставено по тази схема облекчение може да бъде отнесено към общата продукция.
(29)
В отговор на този аргумент трябва да се подчертае, както е обяснено в съображение 52 от временния регламент, че в зависимост от нивото на ангажимента, свързан с износа, който дружеството е готова да поеме, на нея ѝ се позволява да внесе основни средства при нулева или намалена митническа ставка. Затова схемата е правно обвързана с условието за осъществяване на износа, защото облекчение без ангажимент за износ на стоки не може да бъде получено. Поради това попада под разпоредбите на член 3, параграф 4, буква a) от базовия регламент. Тъй като субсидията е експортна, тя е предназначена да облагодетелства само експортните продажби. В заключение общият знаменател в случая е износът.
(30)
Тъй като след разкритията във временните констатации не бяха получени други коментари по тази схема, се потвърждават констатациите по съображения 50-57 от временния регламент.
4. Размер на субсидиите, подлежащи на изравняване
(31)
Всички констатирани субсидии бяха определени като експортни субсидии. Размерът на подлежащите на изравняване субсидии, изразен ad valorem за разследваните производители и износители е следният:
Вид субсидия
DEPB
ССЕОС
ЗЕО/ЕОЕ
Общо
след експорт
Reliance Industries Limited
6,52 %
1,71 %
8,23 %
Futura Polymer Limited
0,37 %
0,37 %
Pearl Engineering Polymers Limited
5,01 %
0,79 %
5,8 %
Elque Polyesters Limited
4,43 %
4,43 %
Всички останали
8,23 %
(32)
Среднопретегленият за държавата марж на субсидията за всички разследвани производители, които представляват над 90 % от износа на продукта за Общността, произхождащ от Индия, е над приложимия минимален марж за тази държава от 3 %.
(33)
Поради високото ниво на сътрудничество остатъчната ставка за дружествата, които не оказаха сътрудничество, беше определена както за съдействалите дружества в размер на най-високия марж на субсидията, т.е. 8,23 %.
II. ИНДОНЕЗИЯ
(34)
Тъй като не бяха получени съществени коментари по повод временните констатации, заключението, че маржът на субсидията за Индонезия трябва да бъде определен като незначителен и констатациите от съображение 78 от временния регламент се потвърждават. Поради това процедурата по отношение на Индонезия трябва да бъде прекратена.
III. КОРЕЯ
(35)
Тъй като не бяха получени съществени коментари по повод временните констатации, заключението, че маржът на субсидията за Корея трябва да бъде определен като незначителен и констатациите от съображение 79 от временния регламент се потвърждават. Поради това процедурата по отношение на Корея трябва да бъде прекратена.
IV. МАЛАЙЗИЯ
1. Въведение
(36)
Облекчението, получено от „пионерския статус“, беше неправилно класифицирано като износна субсидия в съображение 132 от временния регламент. Но констатациите за необходимостта от компенсиране на схемата, предвидени в съображения от 93 до 95 като специфична местна субсидия се потвърждават. Това предполага, че размера на констатираната субсидия повече не трябва да се приспада от антидъмпинговото мито.
(37)
Тъй като не бяха получени други коментари след разкриването на временните констатации, констатациите по съображения от 80 до 133 от временния регламент се потвърждават със съответната необходимост от корекция на някои изчислителни грешки.
2. Размер на подлежащите на изравняване субсидии
(38)
Размерът на подлежащите на изравняване субсидии съгласно разпоредбите на базовия регламент, изразен ad valorem за разследваните експортни производители е следната:
Вид субсидия
Износна
Местна
Износна
Местна
Общо
Двойни приспадания
Пионерски статут
Освобождаване от вносно мито и от данък върху продажбите
Hualon Corporation (М) Sdn. Bhd.
0
3,3 %
0
0,27 %
3,57 %
MPI Polyester Industries Sdn. Bhd.
0
0
0,91 %
0
0,91 %
Всички останали
3,57 %
(39)
Среднопретегленият за държавата марж на субсидиране за всички разследвани производители и износители, който представлява над 90 % от износа на продукта в Общността, произхождащ от Малайзия, е над приложимия минимален марж за тази държава от 2 %.
V. ТАЙВАН
(40)
Едно дружество възрази, че Комисията е направила изчислителна грешка по отношение на облекчението, получено въз основа на схемата за освобождаване от вносно мито за машини. Облекчението, получено въз основа на тази схема, беше преизчислено и беше установено, че е допусната грешка. Грешката беше коригирана и облекчението по тази програма е намалено от 1,92 % на 0,27 %.
(41)
След това Комисията предприе основно разследване на цялото досие на Тайван, включително проверка на изчисленията за всичките четирима експортни производители, за да бъде проверено въздействието на тази корекция при определянето на маржа на субсидиране за държавата.
(42)
Беше установено, че в резултат от намалението на ставката на субсидиране за горното дружество, маржът за държавата е намален до 0,94 %, което е под минималния праг от 1 % за тази държава. По тази причина разследването на вноса от Тайван трябва да бъде прекратено.
VI. ТАЙЛАНД
1. Общо
(43)
На етапа на временното разследване беше установено, че макар само една зона в Тайланд (зона 3) да е ясно обозначена географска област, която отговаря на определението за регион в неблагоприятно положение съгласно член 4, параграф 3 от базовия регламент, облекченията по различните схеми на субсидиране са специфицирани по сектори, понеже достъпът до програмите е ограничен до някои промишлени отрасли. Правителството на Тайланд (ПТ) твърди, че схемите са достъпни до широк спектър от промишлени отрасли и следователно са общодостъпни.
(44)
Констатирано беше, че правителството на Тайланд е определило ограничен списък от дейности, които са подходящи за стимулиране на инвестициите, което по определение ограничава достъпа до субсидии, понеже дружества, които произвеждат ненасърчавана продукция, не са подходящи за облекчения по Закона за насърчаване на инвестициите. Още повече този списък може да бъде разглеждан като позитивен списък, който ясно определя специфичните продукти, чиито производители са фаворизирани пред другите. Обстоятелството, че облекченията по Закона за насърчаване на инвестициите са достъпни за 200 различни продукта е без значение, защото дружества, които не произвеждат тези продукти, не получават никакви облекчения. По тази причина временните констатации по отношение на тази особеност се потвърждават.
(45)
В съображения 193 и 196 от временния регламент беше констатирано, че проекти, които кандидатстват за инициативи на Съвета за инвестиции (СИ), трябва да отговарят на стандарта за 20 % добавена стойност. Беше констатирано, че това условие насърчава предприятията да използват местни вместо вносни стоки и следователно попада под разпоредбите на член 3, параграф 4, буква б) от базовия регламент.
(46)
След разкритията правителството на Тайланд представи доказателства, че критерият „добавена стойност“ не принуждава производителите на РЕТ да използват местни вместо вносни суровини. Правителството на Тайланд представи доказателства, които показват, че критерият „добавена стойност“ не може да бъде приложен, ако в готовия продукт са използвани само вносни суровини. Поради това за разследваните продукти тази програма не зависи от използването на местни пред вносни суровини по смисъла на член 3, параграф 4, буква б) от базовия регламент.
2. Освобождаване от корпоративен данък върху доходите
(47)
Изнасящият производител възразява, че е избрал да използва натрупаните си нетни загуби от предишните години вместо освобождаването от корпоративен данък върху доходите за компенсиране на текущата облагаема печалба и следователно не е получавал облекчения през периода на разследването.
(48)
Установено беше, че дружество, която се възползва от освобождаването от корпоративен данък върху доходите и в същото време може да компенсира своята печалба срещу загуби, пренесени за бъдещ период при нормални данъчни условия, може да избира и двете възможности. Това беше потвърдено от Министерството на финансите и Тайландския инвестиционен борд. В конкретния случай беше установено, че експортният производител е използвал освобождаването от корпоративен данък върху доходите, понеже размерът на дължимите данъци не може да бъде компенсиран от натрупаните нетни загуби. Действително натрупаните нетни загуби през последната финансова година са нараснали (от 1 655 089 790 бахта на 1 704 894 309 бахта). Ако експортният производител беше избрал да приспадне своята печалба от натрупаните нетни загуби, той не би изпълнил състава на разпоредбата за необлагаем доход, която е валидна само за доход, който подлежи на данъчно освобождаване от СИ. Още повече, че апелативната комисия на СТО е постановила в случая на канадското гражданско въздухоплаване (5), че за да се определи дали финансово участие по смисъла на член 1, параграф 1, буква a), (i) от Споразумението СИМ представлява „облекчение“, т.е. полза, е необходимо да се определи, дали финансовото участие поставя получателя в по-благоприятно положение, отколкото би бил преди финансовото участие. Както беше споменато по-горе, експортният производител е в по-благоприятно положение поради използването на освобождаване от корпоративен данък върху доходите, защото е могъл да пренесе за бъдещи периоди по-голяма сума натрупани загуби отколкото в обичайния случай. Следователно експортният производител е ползвал освобождаването от корпоративен данък върху доходите и това възражение не може да бъде прието.
3. Освобождаване от вносно мито за машини
(49)
Тъй като по тази схема не бяха получени коментари, се потвърждават заключенията по съображения от 202 до 208 от временния регламент.
4. Размер на подлежащите на компенсация субсидии
(50)
Въз основа на получените коментари по временните констатации размерът на подлежащите на компенсация субсидии съгласно разпоредбите от базовия регламент, изразен ad valorem за разследваните изнасящи производители е следната:
Освобождаване от данък върху доходите
Освобождаване от вносно мито за машини
Общо
Thai Shingkong, Industry Limited
8,13 %
0,35 %
8,4 %
(51)
Тъй като разследваният изнасящ производител представлява почти целия внос на конкретния продукт в Общността с произход от Тайланд, средният марж за държавата далече надхвърля приложимия минимален марж от 2 %.
Д. ДЕФИНИЦИЯ НА ПРОМИШЛЕНОСТТА НА ОБЩНОСТТА
(52)
Поради липсата на нова информация по отношение на понятието „промишленост на Общността“ се потвърждават констатациите по съображения от 226 до 231 от временния регламент.
Е. ВРЕДОНОСЕН ЕФЕКТ
1. Встъпителни бележки
(53)
Някои заинтересовани страни зададоха въпроса защо данните, предоставени от страна на промишлеността на Общността, се използват само за периода след 1996 г., докато пазарното развитие преди този период се е основавало на информация от независими пазарни изследвания.
(54)
Комисията реши, че данните, предоставени от промишлеността на Общността за 1995 г., не могат да бъдат използвани поради разделянето на Кодак и Ийстман през 1995 г. и поради преструктурирането на дейността на Шел. Нито Шел, нито Ийстман бяха в състояние да предоставят пълни данни за тази година.
(55)
Но Комисията счете за съществено да направи преглед на кризата на недостига в предлагането, появила се на пазара на Общността през 1995 г., с оглед нейното влияние върху цените и рентабилността на промишлеността на Общността. Поради тази причина използването на информация от независими пазарни изследвания при установяването на основните данни за оценка на положението на промишлеността на Общността през анализирания период беше прието за подходящо, както е обяснено в съображение 236.
2. Потребление
(56)
Поради липса на нова и противоречаща информация констатациите за потреблението на конкретния продукт в Общността се потвърждават, както са изредени в съображения 239 и 240 от временния регламент.
3. Внос от въпросните държави
(57)
Потвърждават се констатациите по отношение на минималните маржове на субсидията за вноса с произход от Корея и Индонезия, както е описано в съображение 242 от временния регламент. Поради това двете държави са изключени от оценката на вредоносния ефект.
(58)
В светлината на новите констатации по-горе установените маржове на субсидиране за вноса с произход от Тайван сега са минимални, следователно този внос не е взет предвид при оценката на вредоносния ефект.
a) Натрупване
(59)
Правителството на Тайланд възрази, че вносът с произход от тази страна не трябва да бъде облаган кумулативно с друг внос на конкретния продукт, защото вносът от Тайланд има най-малък пазарен дял от трите разглеждани страни и не подбива цените на промишлеността на Общността и по този начин тайландският износител не показва същото поведение като износителите от другите държави. Беше решено, че тези елементи не са нови, затова възражението беше отхвърлено и беше потвърдено, че вносът, произхождащ от Тайланд, трябва бъде обложен кумулативно с вноса, произхождащ от Индия и Малайзия.
(60)
Правителствата на Индия и Малайзия възразиха, че само субсидираният внос, произхождащ от техните страни, трябва да бъде кумулиран. Тъй като беше установено, че среднопретеглените за страната маржове на субсидиране за целия разследван внос от Индия и Малайзия са били над приложимите минимални маржове на субсидиране, трябва да бъде взет предвид целият техен износ за Общността. Затова това възражение беше отхвърлено и беше решено, че вносът, произхождащ от Индия, Малайзия и Тайланд, трябва да бъде кумулиран, за да бъде преценен вредоносният ефект, претърпян от промишлеността на Общността.
б) Обем на вноса
(61)
Както показва долната таблица, обемът на вноса, произхождащ от Индия, Малайзия и Тайланд, рязко нарасна между 1996 г. и ПР (нарастване от почти седем пъти), за да достигне нивото от 123 563 тона.
Внос
1996 г.
1997 г.
1998 г.
ПР
Общо: Индия, Малайзия и Тайланд
17 831 т
44 708 т
118 113 т
123 563 т
Индекс (1996-100)
100
251
662
693
(62)
След драматичното нарастване между 1996 г. и 1998 г., когато вносът всяка година почти се удвоява, от 1998 г. до ПР увеличението се успокоява. Трябва да бъде отбелязано, че вносът продължава да нараства, макар и с по-слаб темп въпреки предприетия от промишлеността на Общността опит да приведе цената си в съответствие с ценовата конкуренция на субсидирания внос и да си възвърне пазарния дял.
в) Пазарни дялове
(63)
Пазарният дял на въпросния внос се развиваше, както следва:
Пазарен дял на вноса
1996 г.
1997 г.
1998 г.
ПР
Общо: Индия, Малайзия и Тайланд
2,2 %
4,1 %
9,0 %
9,2 %
Индекс (1996-100)
100
190
417
424
(64)
Пазарният дял на вноса, произхождащ от Индия, Малайзия и Тайланд, през ПР достига 9,2 %. Числото надхвърля четири пъти нивото, достигнато през 1996 г. в началото на анализирания период. Между 1998 г. и ПР делът на вноса намалява в резултат на описаното забавяне в нарастването на обема на вноса.
г) Вносни цени
(65)
Цените на вноса, произхождащ от Индия, Малайзия и Тайланд, през периода от 1996 г. до ПР спаднаха с 34 %. Между 1996 г. и 1997 г. те спаднаха годишно с 16 %, между 1997 г. и 1998 г. с 5 % и с 13 % между 1998 г. и ПР. Средната цена на конкретния продукт от тези страни CIF необмитено през ПР беше 516 евро/т. По време на разследването беше потвърдено, че много от производителите са продавали на загуба в Общността, демонстрирайки агресивна ценова политика по отношение на пазара на Общността.
д) Подбиване на цената
(66)
Потвърдено е следното подбиване на цената от субсидирания внос, детайлно изчислено в съображение 254 от временния регламент:
Маржове на подбиване: степени
Индия
Малайзия
Тайланд
1,2-7,9 %
11,8-12,9 %
0 %
(67)
Поради липсата на представени доказателства и нова информация от заинтересованите страни в подкрепа на обратното, констатациите по отношение на подбиването на цената се потвърждават, както е отбелязано в съображение 254 от временния регламент. Отбелязано е специално, че ниските средни ставки на подбиване на цените се дължат на потискането на цената благодарение на поведението на изнасящите производители в конкретните страни, които продаваха конкретния продукт на пазара на Общността по цени, които не само бяха субсидирани, но и губещи.
4. Влияние на промените в конкретния внос върху оценката на вредоносния ефект и причинна връзка
(68)
Трябва да бъде отбелязано, че изключването на вноса, произхождащ от Тайван, от анализа на вредоносния ефект не променя констатираните във временния регламент тенденции по отношение на конкретния внос. Затова беше решено, че констатациите във временния регламент по отношение на влиянието на конкретния внос върху положението на промишлеността на Общността и причинната връзка не се променят от гореописаната коригирана информация.
5. Положение на промишлеността на Общността
(69)
В съответствие с член 8, параграф 5 от базовия регламент проверката на влиянието на субсидирания внос върху промишлеността на Общността включва оценката на всички важни фактори и показатели, допринасящи за състоянието на промишлеността на Общността.
Проверката включва всички фактори, специално изброени в член 8, параграф 5 от базовия регламент. Някои фактори обаче не са разгледани в подробности, защото не бяха счетени за важни при оценката на положението на промишлеността на Общността по време на разследването (виж по-долу заплати и запаси). Предвид обема и цените на вноса от въпросните страни влиянието на величината на размера на подлежащите на изравняване субсидии върху промишлеността на Общността не може да бъде определено като незначително.
- Инвестиции:
(70)
Беше установено, че на предварителния етап не са били взети предвид някои инвестиции, извършени от един сътрудничещ производител от Общността. След включването на тези данни, положението на инвестициите не променя предварително установената тенденция.
Някои заинтересовани страни се аргументираха, че размерът на инвестициите, направени от промишлеността на Общността през 1998 г., показва, че тя се намира в добро финансово състояние. Други отбелязаха, че ако нивото на инвестициите по време на ПР е било ниско, това се е дължало на предишните години, когато промишлеността на Общността е регистрирала загуби, и това не може да се дължи на въздействието на субсидирания внос по време на ПР.
В това отношение разследването ясно показа, че разходите за инвестиции, направени през 1997 г., 1998 г. и през ПР в повечето случаи са били вследствие на решения, взети през 1995 г., когато перспективите в сектора на РЕТ са били добри (въпреки че през 1996 г. бяха претърпени загуби, това състояние беше преценено като временно). При тази промишленост е по-уместно да бъдат проверени инвестиционните планове вместо действителното извършване на разходите във времето. Както е посочено в съображение 264 от временния регламент, потвърждава се, че в резултат на продължаващото влошаване на финансовото положение поради вредното субсидиране по време на ПР промишлеността на Общността не е планирала значително разширяване на капацитета с оглед да поеме увеличеното бъдещо търсене.
- Заплати и запаси:
Заплатите и запасите бяха също проверени, въпреки че заплатите не бяха оценени като важен фактор предвид това, че техният дял в общите разходи е малък и през анализирания период остава стабилен. По отношение на запасите беше установено, че нивата на запасите на пазара на РЕТ варират значително през годината поради техния сезонен характер и поради това не бяха оценени като значими за анализа на вредоносния ефект.
- Ръст:
Въпреки че не беше изрично споменато във временния регламент, Комисията провери и ръста в своя анализ на пазарния дял, който показа лек спад за промишлеността на Общността през анализирания период.
(71)
Положението на промишлеността на Общността беше проверено и по отношение на следните фактори:
-
Способност за набиране на капитал:
-
Както беше вече споменато във временния регламент, нивото на загубите, понесени през ПР, е било такова, че през него не са могли да бъдат приемани нови инвестиционни планове. Това явно не е подобрило способността на промишлеността на Общността да набира капитал през този период въпреки очакваното нарастване на търсенето.
-
Производителност:
-
Производителността, изразена в произведени тонове от едно заето лице, нарасна с 67 % от 1996 г. до ПР и с 21 % от 1998 г. до ПР. Това значително нарастване на производителността показва, че промишлеността на Общността е положила всички възможни усилия за да остане конкурентоспособна.
-
Възвръщаемост на инвестициите (ВИ):
-
1996 г.
1997 г.
1998 г.
ПР
Възвръщаемост на ангажирания капитал (6)
-6 %
-7 %
1 %
-8 %
Горният показател отразява общото положение на промишлеността на Общността (включваща главно търговията с РЕТ). Проверката установи, че голяма част от негативната тенденция през ПР може да бъде отнесена към сектора на РЕТ. Този индекс има връзка с влошаване на рентабилността на промишлеността на Общността.
-
Паричен поток:
-
(В евро)
1996 г.
Чист входящ/изходящ паричен поток от оперативни дейности
-79 002 884
1997 г.
Чист входящ/изходящ паричен поток от оперативни дейности
84 901 988
1998 г.
Чист входящ/изходящ паричен поток от оперативни дейности
132 915 718
ПР
Чист входящ/изходящ паричен поток от оперативни дейности
51 115 757
Горният показател отразява цялостното състояние на промишлеността на Общността (включително предимно търговията с РЕТ). Той представлява брутния резултат от дейността на тези дружества преди налагането на финансови тежести, амортизация и провизии. Проверката установи, че голяма част от влошаването през ПР може да бъде отнесена към сектора на РЕТ.
6. Други аргументи
a) Общи аргументи, представени по отношение на заключенията на Комисията
(72)
Някои заинтересовани страни поставиха под въпрос заключенията на Комисията относно вредоносния ефект, тъй като някои от показателите за вредоносния ефект показваха по-скоро нарастващи или стабилни тенденции. В това отношение редица заинтересовани страни посочиха ниското ниво на подбиване на цените, увеличението на обема на продажбите и общата стабилност на пазарния дял. Те смятат, че тези показатели показват, че промишлеността на Общността е в добро състояние и въпреки че цените са били много ниски, това е било нормалното ниво предвид преобладаващите пазарни условия.
(73)
Както е установено във временния регламент, нарастването на продажбите и възстановяването на пазарния дял през ПР, след загубата от 5 % между 1997 г. и 1998 г. настъпи, когато промишлеността на Общността чувствително намали своите цени, за да се пребори със субсидирания внос. Както е пояснено във временния регламент, беше установено, че вносът е извършен по субсидирани цени. В това отношение ниското ниво на подбиване на цените произтичаше от факта, че цените на промишлеността на Общността през ПР бяха потиснати. Това потискане на цените беше резултат от субсидирания внос, който беше значителен по обем и пазарен дял и който принуди промишлеността на Общността да реагира с намаляване на своите цени.
б) Развитие, настъпило след ПР
(74)
Много заинтересовани страни и делегати от държавите-членки поискаха от Комисията да анализира и разгледа развитието, настъпило след ПР. Тези страни подчертават по-специално бързото и чувствително нарастване на цените на РЕТ в промишлеността на Общността в сравнение с нарастването на разходите за суровини. Според тези страни състоянието на промишлеността на Общността значително се е подобрило след ПР и вероятно промишлеността на Общността вече не понася съществени вреди.
(75)
Трябва да бъде напомнено, че член 11, параграф 1 от базовия регламент предвижда информацията, отнасяща се за периода след ПР, обикновено да не бъде вземана предвид. Въз основа на обичайното право на съда развитието след ПР може да бъде разглеждано само, ако е направило налагането на изравнителните мерки да изглежда очевидно неподходящо.
(76)
Комисията анализира развитието на пазара на РЕТ през деветмесечния период след ПР, т.е. от 1 октомври 1999 г. до 30 юни 2000 г. Беше установено, че продажните цени на РЕТ на промишлеността на Общността на пазара на Общността показват непрекъснато нарастване. Средната продажна цена за деветмесечния период беше с около 40 % по-висока от средната, установена за ПР. Това нарастване изпреварваше нарастването на разходите (около 20 %), което води до подобряване на финансовото състояние на промишлеността на Общността. Въпреки това, усреднено, през този деветмесечен период печалбата от продажби на промишлеността на Общността беше все още отрицателна величина -2 %, което показва, че нейните финансови резултати остават незадоволителни и далеч от нивото, което може да осигури жизнеспособността на тази промишленост.
(77)
Чувствителната промяна на цените в голяма степен се дължи на нарастването на цените на суровия петрол, което настъпи в средата на 1999 г. и засегна в значителна степен цените на всички полимери няколко месеца по-късно. Трябва да бъде отбелязано и постоянното нарастване на продажбите и пазарния дял на промишлеността на Общността за сметка на субсидирания внос. Но намаляването на обема на субсидирания внос може да е последица от откриването на разследване срещу субсидирането. В този случай развитието на курса долар/евро също направи вноса по-слабо атрактивен.
(78)
Трябва да бъде отбелязано също, че валутните курсове и цената на суровия петрол са изключително колебливи и че промените могат да бъдат временни. Следователно, ако предходното разследване срещу субсидирането бъде прекратено без налагане на мерки, субсидираният внос би могъл бързо да възстанови своя пазарен дял.
(79)
Въз основа на гореизложеното беше направено заключение, че развитието след ПР не показва, че вредоносния ефект, причинен от субсидирания внос, е изчезнал. Следователно налагането на изравнителни мерки не е очевидно неподходящо.
7. Заключение относно вредоносния ефект
(80)
При положение че не бяха получени никакви други аргументи относно вредоносния ефект, понесен от промишлеността на Общността, заключението, че промишлеността на Общността е претърпяла съществен вредоносен ефект по смисъла на член 8 от базовия регламент, както е посочено в съображения от 265 до 268 от временния регламент, се потвърждава.
Ж. ПРИЧИННА ВРЪЗКА
(81)
Някои заинтересовани страни продължаваха да твърдят, че Комисията е направила погрешно заключение, че вносът с произход от въпросните държави е причина за понесения от промишлеността на Общността вредоносен ефект, докато според тях състоянието на тази промишленост и нивото на цените на пазара на Общността се дължало на комбинация от други фактори. В този контекст те повдигнаха отново въпросите, които вече бяха повдигнати на предварителния етап (включително цената на суровините, свръхкапацитета, конкуренцията между производителите на РЕТ).
(82)
При положение че не бяха получени никакви други аргументи по отношение на претърпяния от промишлеността на Общността вредоносен ефект, заключението, че вносът на РЕТ от конкретните страни е причинил вредоносен ефект на промишлеността на Общността, както е посочено в съображение 290 от временния регламент, се потвърждава.
З. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
1. Вероятен ефект от прилагането на мерките върху индустриите потребители
a) По-нататъшно разследване
(83)
Предвид ниското ниво на сътрудничество от страна на потребителите през първия етап на разследването Комисията реши да продължи разследването на ефекта от прилагането на мерките върху индустриите потребители. За целта Комисията изпрати 90 нови опростени въпросника до потребители на РЕТ, с някои от които вече беше установен контакт и преди, но не бяха отговорили. 19 дружества, които първоначално не съдействаха, изпратиха смислени отговори в поставения срок.
Новите сътрудничещи дружества са:
-
трима преработватели на заготовки/бутилки:
-
Lux PET GmbH & Co. (Люксембург)
-
Pucceti SpA (Италия)
-
EBP SA (Испания)
-
четирима производители на PET фолиа и листове, използващи конкретния продукт:
-
RPC Cobelplast Montonate Srl (Италия)
-
Moplast SpA (Италия)
-
Alusuisse Thermoplast (Обединеното кралство)
-
Klöckner Pentaplast BV (Нидерландия)
-
четирима производители на безалкохолни напитки:
-
L'Abellie (Франция)
-
Pepsico Food Beverages Intl. (Италия)
-
Pepsico France (Франция)
-
Europe Embouteillage Snc (Франция)
-
осем производители на минерална и изворна вода:
-
Aquas Minerales Pasqual SL (Испания)
-
Eycam Minerales SA (Испания)
-
Font Vella SA & Aquas de Lanjarón SA (Испания)
-
Italaquae SpA (Италия)
-
Neptun SA (Франция)
-
Roxane SA (Франция)
-
San Benedetto (Италия)
-
Societá generale delle acque minerali arl (Италия)
Като цяло данните, представени от дружествата, които попълниха първия или втория въпросник, обхващаха 26 % от потреблението на РЕТ в Общността през ПР. Данните за разходите, установени чрез обобщаване на тази информация, бяха приети като представителни за различните потребителски подсектори, понеже индивидуалната информация на дружествата показа широко съгласуване между дружествата от същия подсектор.
(84)
След налагането на временните мерки бяха получени някои мнения на потребители или представляващите ги асоциации. Те съдържаха предимно коментар върху предишните развития на пазара за РЕТ и дискусии върху вероятното въздействие на мерките върху потребителските сектори. Становищата произхождаха от:
-
Schmalbach-Lubeca, най-големия преработвател в Европа (18 % от потреблението на РЕТ в Общността);
-
Асоциацията на европейските преработватели на пластмаси (EUPC);
-
UNESDA, асоциация, представляваща производителите на безалкохолни напитки;
-
групата Nestlé, повтаряща, че представените данни за френския пазар са представителни за техния общ европейски пазар. (Общите покупки на РЕТ в Европа на групата възлизат на около 9 % от потреблението на Общността на РЕТ, от които само 3 % на френския пазар).
Мненията, включително и тези на асоциациите, представляващи производителите на вода (представили се на първия етап на разследването), бяха взети предвид и като цяло всички мнения са представителни за поне половината от пазара.
б) Описание на потребителските сектори
(85)
След анализиране на цялата предоставена информация беше установено, че потребителският сектор, първоначално разглеждан като три групи (производители на заготовки, производители на вода и обединени производители на безалкохолни напитки), може по-точно да бъде описан като две групи:
-
Преработватели, включително производители на заготовки и бутилки, както и производители на листове. Тези производители извършват обикновена преработвателна дейност; следователно стойността на РЕТ е определено базовият елемент на тяхната цена. Производителите на бутилки и заготовки продават преобладаващата част от своята продукция на предприятия, които бутилират безалкохолни напитки. Производителите на листове, които представляват само малка част от преработвателния сектор, продават на различни предприятия, които използват листовете главно за опаковане на техните стоки.
-
Предприятията, бутилиращи безалкохолни напитки, включително вода, газирани и негазирани безалкохолни напитки, мляко, плодови сокове и др. Подразделянето на тази потребителска група на производители на вода и на безалкохолни напитки е неуместно, тъй като в много случаи един и същ производител бутилира вода и безалкохолни напитки. По-уместно е да се разграничат различните напитки, които те произвеждат, защото в относително изражение делът на РЕТ в тяхната себестойност зависи от присъщите разходи за тези напитки (в газираните напитки или плодовите сокове се влагат по-скъпи съставки от водата). Във всеки случай РЕТ остава доста важен елемент на стойността и проблемите, пред които са изправени бутилиращите предприятия при снабдяването с РЕТ, са сходни, независимо от продукта, който бутилират.
(86)
Следва да бъде отбелязано, че има много тясна оперативна връзка между преработвателните предприятия (с изключение на производителите на листове) и бутилиращите предприятия.
-
Бутилиращите предприятия изкупуват почти цялата продукция на преработвателните предприятия.
-
Всяко преработвателно предприятие има много ограничен брой клиенти (често пъти само един).
-
Преработвателните предприятия работят на договорна основа със своите клиенти и тези договори често съдържат условия за автоматично отчитане на промените в цената на РЕТ или редовно се преразглеждат.
Следователно въздействието на мерките, описани по-долу, не трябва да се разглежда като кумулативно, тъй като преобладаващото въздействие на мерките се прехвърля директно върху основните клиенти на преработвателните предприятия, т.е. предприятията, които бутилират безалкохолни напитки.
в) Предвидимо въздействие на мерките върху потребителите
(87)
След оценка на новопостъпилите данни положението на потребителите, които предоставиха пълна количествена информация, е било следното:
Потребление на РЕТ в % от потреблението в Общността
PET като % от производствените разходи
Работници, заети в производства, употребяващи РЕТ
Преработвателни предприятия
Производители на заготовки и бутилки
7
66
770
Производители на листове
1
55
186
Предприятия, бутилиращи безалкохолни напитки
Минерална и изворна вода
18
24
6 766
Безалкохолни напитки
1
9
298
Общо
26
8 020
г) Въздействие върху преработвателните предприятия
(88)
Очакваше се, че налагането на предложените изравнителни мерки, отчитайки техните обеми на закупуване на РЕТ с произход от въпросните държави през ПР, би довело до 0,75 % увеличение на производствените разходи на преработвателните предприятия, произвеждащи заготовки и бутилки. При същите условия въздействието на мерките върху производителите на листове би било около 0,4 %. Поради договорните връзки с клиентите преработвателните предприятия вероятно ще могат да прехвърлят по-голямата част от увеличените разходи върху своите клиенти. Затова се очаква, че въздействието на изравнителните мерки върху рентабилността на тези предприятия ще бъде твърде ограничено.
д) Въздействие върху предприятията, бутилиращи безалкохолни напитки
(89)
Очакваше се, че налагането на предложените изравнителни мерки, като се отчита обемът на покупките на РЕТ от въпросните държави през ПР, би се отразило в увеличение с 0,2 % на производствените разходи на предприятията, бутилиращи безалкохолни напитки. Поради това може да се приеме, че увеличението на разходите ще бъде незначително.
2. Цени на дребно на напитките
(90)
Беше установено, че цените на бутилираната вода и безалкохолните напитки през последните десет години са нараствали постоянно с 1-2 % годишно (статистически индекс на цените на дребно Евростат). През същия период цените на РЕТ са били изключително колебливи, без обаче да влияят върху цените на дребно на бутилираната вода и безалкохолните напитки. Затова твърдението за потенциално инфлационно въздействие на мерките върху цените на дребно на бутилираната вода и безалкохолните напитки се отхвърля.
3. Вероятен ефект от прилагането на мерките върху промишлеността на Общността и индустриите потребители
(91)
Предложените мерки по всяка вероятност биха били благоприятни за промишлеността на Общността, която чрез усилията си за преструктуриране и впечатляващото нарастване на производителността демонстрира своето намерение да запази своето присъствие на бързо разрастващия се пазар на Общността. Налагането на мерките би позволило на тази промишленост да подобри рентабилността си и да получи възможност за извършване на нови инвестиции, които при такава капиталоемка дейност са от съществено значение за осигуряване на нейното дългосрочно жизнеспособно присъствие в Общността.
(92)
Тъй като състоянието на индустриите потребители на Общността зависи от финансовото състояние на производителите на РЕТ в Общността, подобряването на състоянието на последните вследствие налагането на мерките би било благоприятно и за индустриите потребители. Това беше потвърдено от сътрудничещите предприятия от индустриите потребители.
4. Заключения относно интереса на Общността
(93)
Въз основа на допълнителната информация, получена от потребители, беше направено заключението, че влиянието на мерките върху потребителите би било ограничено. Наистина, тъй като преработвателните предприятия могат да прехвърлят преобладаващата част от увеличението на разходите върху своите клиенти, общото въздействие на мерките върху производителите на напитки се оценява като пределно за цялостната рентабилност на този сектор.
(94)
Освен това беше потвърдено, че изнасянето на производството на заготовките извън Общността не е вероятно, че цените на дребно на безалкохолните напитки не са особено силно засегнати от колебанието на цените на РЕТ и че налагането на мерките е в явен интерес на промишлеността на Общността и на индустриите потребители.
(95)
При положение че не бяха получени други аргументи по отношение на интереса на Общността, заключението на временния регламент, че няма необорими причини да не бъдат наложени мерките, както е описано в съображение 344 от него, се потвърждава.
И. НЕОБЛАГАНЕ С МИТА
(96)
В светлината на гореописаните констатации, че осреднените национални маржове на субсидията за вноса, произхождащ от Индонезия, Корея и Тайван, са минимални, окончателно е решено да не бъдат налагани компенсаторни мерки по отношение на вноса, произхождащ от тези страни. Съответната процедура по отношение на вноса от тези страни се прекратява.
Й. ОКОНЧАТЕЛЕН КУРС НА ДЕЙСТВИЕ
(97)
Предвид заключенията по отношение на субсидирането, вредоносния ефект, причинната връзка и интереса на Общността е решено да бъдат взети окончателни изравнителни мерки, за да бъде предотвратено причиняването на по-нататъшен вредоносен ефект на Общността от субсидирания внос с произход от Индия, Малайзия и Тайланд.
(98)
Поради липсата на нова информация методологията, използвана за определяне на нивото за отстраняване на вредоносния ефект, както е описана в съображения 349 и 350 от временния регламент, се утвърждава.
(99)
За да бъде избегнато събирането на по-високи мита като резултат от колебанията на цената на РЕТ, дължащи се на колебанията на цените на суровия петрол, е сметнато за подходящо въвеждането на суми за тон. Тези суми са резултат от прилагането на ставката на изравнителното мито спрямо износна цена cif, която е използвана за изчисляване на нивото на отстраняване на вредоносния ефект през ПР.
(100)
Това определи следните ставки на изравнително мито (в евро за тон) за сътрудничещите изнасящи производители:
a)
ИНДИЯ
Reliance Industries Limited
41,3 EUR/т
Pearl Engineering Polymers Limited
31,3 EUR/т
Elque Polyesters Polymers Limited
22,0 EUR/т
Futura Polymer Limited
0
б)
МАЛАЙЗИЯ
MPI Polyester Industries Sdn. Bhd.
0
Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd
16,6 EUR/т
в)
ТАЙЛАНД
Thai Shinkong Industry Corporation Limited
49,1 EUR/т
(101)
За да бъде избегнато поощряването за отказ от сътрудничество, беше сметнато за подходящо за ставка за дружествата, които не оказаха сътрудничество, да бъде определена най-високата ставка за съответния сътрудничещ производител и износител, т.е. 41,3 EUR/т за индийски производители, 16,6 EUR/т за малайзийски и 49,1 EUR/т за тайландски производители.
(102)
Индивидуалните изравнителни мита, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите от настоящото разследване. Следователно те отразяват положението, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Тези мита (за разлика от националното мито, приложимо за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за споменатите юридически лица. Вносни продукти, произведени от други дружества, които не са изрично споменати в оперативната част на настоящия регламент поименно, включително лица, свързани с изрично споменатите, не могат да се възползват от тези мита и ще бъдат облагани с митата, приложими за „всички останали дружества“.
(103)
Всички молби, засягащи приложението на тези индивидуални ставки на изравнителното мито за дружествата (вследствие на смяна наименованието на лицето или вследствие на създаването на нови производителни или търговски единици), трябва да бъдат отправяни към Комисията (7) незабавно с цялата важна информация, по-специално всяко изменение на дейностите на дружеството, свързани с производството, продажбите на местния пазар и износа, свързани с горната промяна в наименованието или промяната в производителните или търговски единици. Комисията, при необходимост и след консултация с консултативния комитет, ще измени наредбата в съответствие с актуализирането на списъка на дружествата, ползващи се от индивидуалните митнически ставки.
К. СЪБИРАНЕ НА ВРЕМЕННОТО МИТО
(104)
Предвид размера на подлежащите на компенсиране субсидии, констатирани за изнасящите производители, и в светлината на сериозната вредоносен ефект, причинена на промишлеността на Общността, е сметнато за необходимо обезпечените чрез облагането с временното изравнително мито по Регламент (ЕО) № 1741/2000 суми да бъдат окончателно събрани до размера на сумата на наложените окончателни мита. В случаите, когато окончателните мита са по-високи от временните, се събират окончателно само сумите, осигурени на нивото на временните мита. Сумите, обезпечени чрез временното облагане с изравнителни мита върху РЕТ с произход от Тайван, ще бъдат освободени.
Л. ДОБРОВОЛНИ ГАРАНЦИИ
(105)
След налагането на временни изравнителни мита двама производители и износители от Индия предложиха доброволни гаранции относно цената в съответствие с член 13, параграф 1 от базовия регламент.
(106)
Комисията намира, че доброволната гаранция, предложена от Reliance Industries Limited и Pearl Engineering Polymers Limited, може да бъде приета (8), понеже елиминира вредното въздействие на субсидирането. Освен това редовните и подробни отчети, които дружествата се ангажират да представят на Комисията, биха позволили ефективно наблюдение. Също така търговската структура на тези дружества е такава, че Комисията счита риска от заобикаляне на ангажиментите за минимален.
(107)
За да бъде осигурено ефективното спазване и наблюдение на доброволните гаранции, когато е подадена молба за освобождаване на стоките под гаранция, в конкретната митническа служба на държавата-членка за освобождаването от мито се представя валидна „фактура по доброволната гаранция“, издадена от изнасящия производител, който е поел доброволната гаранция и съдържаща изброената в приложението информация. Когато не е представена такава фактура или тя не отговаря на представения пред митницата продукт, трябва да бъде платена съответната ставка на изравнителното мито, за да бъде осигурено ефективното прилагане на доброволните гаранции.
(108)
В случай на нарушение или изтегляне на гаранцията може да бъде наложено изравнително мито в съответствие с член 13, параграфи 9 и 10 от базовия регламент.
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно изравнително мито върху вноса на полиетилентерефталат (РЕТ) с вискозитетен индекс 78 мл/г или повече, в съответствие с DIN (Deutsche Industrienorm) 53728, попадащ под код по КН 3907 60 20 и код по КН ex 3907 60 80 (тарифен код 3907608010).
2. Освен, както е предвидено в параграф 3, ставката на окончателното антидъмпингово мито, с което се облага нетната цена франко граница на Общността преди обмитяване, е както следва за продукти с произход от следните страни:
Страна
Окончателно мито
евро за тон
Допълнителен тарифен код
Индия
41,3
A999
Малайзия
16,6
A999
Тайланд
49,1
A999
3. Горните ставки не се прилагат по отношение на продуктите, произведени от изброените по-долу дружества, които ще бъдат субект на следните ставки на изравнителни мита:
Страна
Дружество
Окончателно мито
евро за тон
TARIC допълнителен код
Индия
Reliance Industries Limited
41,3
A181
Индия
Pearl Engineering Polymers Limited
31,3
A182
Индия
Elque Polyesters Limited
22,2
A183
Индия
Futura Polymer Limited
0
A184
Малайзия
MPI Polyester Industries Sdn. Bhd.
0
A185
Малайзия
Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd.
16,6
A186
Тайланд
Thai Shinkong Industry Corporation Limited
49,1
A190
4. В случаите, когато стоките са били повредени преди освобождаването им от митницата и съответно платената или платима цена е представена за определяне на митническата стойност в съответствие с член 145 от Регламент (ЕИО) 2454/93 на Комисията (9), размерът на изравнителното мито, изчислено на основа на горните суми, се намалява с процент, съответстващ на посочената платена или платима цена.
5. Независимо от параграф 1 окончателното мито не се прилага върху внос на стоки, разрешени за свободно разпространение съгласно условията на член 2.
6. Ако не е определено друго условие, се прилагат валидните разпоредби по отношение на митата.
Член 2
1. Вносът се освобождава от изравнителните мита, наложени съгласно член 1, при условие че тези стоки са произведени и директно изнесени (т.е. фактурирани и експедирани) за дружество вносител в Общността от дружествата, посочени в параграф 3, обявени по съответния допълнителен тарифен код, и че са изпълнени условията на параграф 2.
2. Ако е представена молба за митническо освобождаване на стоките, освобождаването от мито се извършва чрез представяне на валидна фактура по доброволната гаранция в конкретната митническа служба на държавата-членка, издадена от изнасящите производители, споменати в параграф 3, и съдържаща основните елементи, изброени в приложението към настоящия регламент. Освен това освобождаването от мито става при условие, че декларираните и представени пред митницата стоки отговарят точно на описаните във фактурата по доброволната гаранция.
3. Вносът, придружен от фактура по доброволната гаранция се декларира под следния допълнителен тарифен код:
Дружество
Страна
Допълнителен тарифен код
Reliance Industries Limited
Индия
A181
Pearl Engineering Polymers Limited
Индия
A182
Член 3
Сумите, обезпечени с временното изравнително мито по Регламент (ЕО) № 1741/2000 за внос на конкретния полиетилентерефталат с произход от Индия, Малайзия и Тайланд, се събират окончателно до размера на наложените окончателни мита. Обезпечените суми над окончателния размер на изравнителните мита се освобождават.
Член 4
Процедурата срещу субсидиране по отношение на вноса на конкретния полиетилентерефталат с произход от Индонезия, Република Корея и Тайван се прекратява.
Член 5
Обезпечените суми чрез облагането с временно изравнително мито съгласно Регламент (ЕО) № 1741/2000 на вноса на конкретния полиетилентерефталат с произход от Тайван се освобождават.
Член 6
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейските общности.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 27 ноември 2000 година.
Règlement (CE) no 2603/2000 du Conseil
du 27 novembre 2000
instituant un droit compensateur définitif, portant perception définitive du droit provisoire institué sur les importations de certains types de polyéthylène téréphtalate originaires de l'Inde, de Malaisie et de Thaïlande et clôturant la procédure antisubventions concernant les importations de certains types de polyéthylène téréphtalate originaires d'Indonésie, de la République de Corée et de Taïwan
LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉNNE,
vu le traité instituant la Communauté européenne,
vu le règlement (CE) n° 2026/97 du Conseil du 6 octobre 1997 relatif à la défense contre les importations qui font l'objet de subventions de la part de pays non membres de la Communauté européenne(1), et notamment ses articles 14 et 15,
vu la proposition de la Commission présentée après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. MESURES PROVISOIRES
(1) La Commission a, par le règlement (CE) no 1741/2000 de la Commission ("règlement provisoire"), institué un droit compensateur provisoire(2) sur les importations de certains types de polyéthylène téréphtalate originaires de l'Inde, de Malaisie, de Taïwan et de Thaïlande.
(2) À la suite d'une enquête antidumping menée en parallèle, la Commission a également institué, par le règlement (CE) no 1742/2000(3), un droit antidumping provisoire sur les importations de certains types de polyéthylène téréphtalate originaires de l'Inde, d'Indonésie, de Malaisie, de la République de Corée, de Taïwan et de Thaïlande.
(3) Il convient de rappeler que l'enquête relative aux subventions et au préjudice a porté sur la période comprise entre le 1er octobre 1998 et le 30 septembre 1999 ("période d'enquête"). L'examen des tendances dans le cadre de l'analyse du préjudice a couvert la période allant du 1er janvier 1996 à la fin de la période d'enquête ("période d'analyse du préjudice").
B. SUITE DE LA PROCÉDURE
(4) À la suite de la publication des faits et des considérations essentiels ayant servi de base à l'institution des mesures provisoires, plusieurs parties concernées ont présenté des observations par écrit. Conformément aux dispositions de l'article 11, paragraphe 5, du règlement (CE) no 2026/97 ("règlement de base"), toutes les parties concernées qui en ont fait la demande ont eu l'occasion d'être entendues par la Commission.
(5) La Commission a continué à rechercher et à vérifier toutes les informations jugées nécessaires aux fins des conclusions définitives.
(6) Toutes les parties ont été informées des faits et des considérations essentiels sur la base desquels il était envisagé de recommander l'institution d'un droit compensateur définitif et la perception définitive des montants déposés au titre du droit provisoire.
Un délai leur a également été accordé afin qu'elles puissent formuler leurs observations à la suite de cette notification.
(7) Les commentaires présentés oralement ou par écrit par les parties ont été examinés et, le cas échéant, pris en considération aux fins des conclusions définitives.
(8) Après réexamen des conclusions provisoires à la lumière des informations collectées par la suite, il est conclu que les principales conclusions exposées dans le règlement provisoire sont confirmées.
C. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
1. Produit concerné
(9) Dans le règlement provisoire, le produit concerné est décrit comme suit: polyéthylène téréphtalate ("PET" ou "polyéthylène téréphtalate") avec un coefficient de viscosité égal ou supérieur à 78 millilitres par gramme, conformément à la DIN 53728 (Deutsche Industrienorm), relevant du code NC 39076020 et du code NC ex 3907 60 80 (code TARIC 3907 60 80 10). Aucune nouvelle observation n'ayant été reçue à propos de cette définition, les conclusions provisoires relatives au produit concerné sont confirmées.
2. Produit similaire
(10) Au considérant 16 du règlement provisoire, il a été constaté que le polyéthylène téréphtalate produit par l'industrie communautaire et vendu sur le marché de la Communauté et celui produit dans les pays concernés et exporté vers la Communauté sont des produits similaires, puisque les différents types de polyéthylène téréphtalate ne présentent aucune différence au niveau des caractéristiques physiques et techniques essentielles et des utilisations. Aucun nouvel élément de preuve n'ayant été présenté à cet égard, les conclusions provisoires en ce qui concerne le produit similaire sont confirmées.
D. SUBVENTIONS
(11) Les conclusions du règlement provisoire relatives aux subventions passibles de mesures compensatoires obtenues par les producteurs-exportateurs sont définitivement confirmées, sauf indication contraire dans le présent document.
I. INDE
Considérations générales
1. Ouverture
(12) Les pouvoirs publics indiens font valoir que la Commission a ouvert la présente enquête en violation de l'article 10 du règlement de base et de l'article 11, paragraphe 2, de l'accord de l'OMC sur les subventions et les mesures compensatoires (accord SCM). Ils allèguent que les informations contenues dans la plainte concernant les subventions et le préjudice étaient inexactes et incomplètes et ne constituaient pas des éléments de preuve suffisants permettant d'ouvrir la présente procédure.
(13) En réponse à cet argument, il a été constaté que la plainte contenait des éléments de preuve suffisants des subventions et du préjudice au sens de l'article 10, paragraphe 2, du règlement de base et de l'article 11, paragraphe 2, de l'accord SCM. La plainte contenait des informations concernant les subventions, le préjudice et le lien de causalité dont le plaignant pouvait raisonnablement disposer. En ce qui concerne les subventions, il convient également de rappeler que la plupart des programmes existants en Inde ont déjà été examinés et soumis à des mesures compensatoires dans des enquêtes précédentes concernant des importations en provenance de l'Inde telles que les importations de film PET, de produits sidérurgiques laminés plats etc. L'exactitude et l'adéquation des éléments de preuve fournis dans la plainte ont été examinées par la Commission conformément à l'article 10, paragraphe 3, du règlement de base, et ceux-ci se sont avérés suffisants pour justifier l'ouverture. En conséquence, cet argument ne saurait être accepté.
2. Avis d'ouverture
(14) Les pouvoirs publics indiens font valoir que l'avis d'ouverture(4) ne remplit pas les critères stipulés à l'article 22, paragraphe 2, de l'accord SCM dans la mesure où il ne contient pas d'informations sur les prétendues subventions alléguées dans la plainte ni de résumé des facteurs sur lesquels est fondée l'allégation de l'existence d'un dommage.
(15) L'article 22, paragraphe 2, de l'accord SCM stipule que tout avis au public concernant l'ouverture d'une enquête contiendra des renseignements adéquats, notamment, une description de la ou des pratiques de subventionnement et un résumé des facteurs sur lesquels est fondée l'allégation de l'existence d'un dommage. En ce qui concerne l'allégation de subventionnement, il est précisé ce qui suit dans l'avis d'ouverture: "Il est allégué que les fabricants du produit concerné originaire d'Inde ont bénéficié d'un certain nombre de subventions accordées par les pouvoirs publics indiens. Ces subventions se présentent sous la forme d'une exonération de l'impôt sur les bénéfices, d'une exonération des droits à l'importation sur les matières premières et les biens d'équipement et d'avantages conférés aux sociétés à vocation exportatrice et aux sociétés établies dans des zones franches pour l'industrie d'exportation" et "Il est allégué que les régimes susmentionnés sont des subventions, en ce sens qu'il y a une contribution financière des pouvoirs publics indiens qui confère un avantage aux bénéficiaires, à savoir les producteurs-exportateurs de polyéthylène téréphtalate. Ils sont présumés être subordonnés aux résultats à l'exportation et sont donc spécifiques et passibles de mesures compensatoires". En ce qui concerne l'allégation de préjudice, il est indiqué dans l'avis d'ouverture que: "Le plaignant a fourni des éléments de preuve dont il ressort que les importations du produit concerné en provenance d'Inde, d'Indonésie, de la République de Corée, de Malaisie, de Taïwan et de Thaïlande ont augmenté globalement et en parts de marché" et "Il a également affirmé que les volumes et les prix du produit importé ont eu, entre autres, une incidence négative sur la part de marché détenue et sur les prix pratiqués par les producteurs de la Communauté, qui a gravement affecté les résultats globaux et la situation financière de l'industrie communautaire".
Le texte susmentionné constituait un résumé adéquat des allégations de subventionnement et de préjudice.
Subventions
1. Crédits de droits à l'importation (DEPB)
a) Crédits de droits à l'importation accordés préalablement à l'exportation
(16) Les pouvoirs publics indiens ont affirmé que le régime des crédits de droits à l'importation accordés préalablement à l'exportation avait été supprimé le 1er avril 2000. Par conséquent, aucun droit compensateur ne devrait être institué dans le cadre de ce régime dans la mesure où l'institution de droits serait contraire à l'article 15 du règlement de base.
(17) À la suite des informations communiquées, les pouvoirs publics indiens ont présenté des éléments de preuve montrant que ce régime était effectivement venu à échéance et qu'il ne conférera plus d'avantages aux producteurs-exportateurs en Inde. Par conséquent, cette demande est acceptée et l'avantage découlant de ce régime est exclu du calcul des taux de subvention. Ce régime n'étant plus passible de mesures compensatoires, il n'est pas nécessaire d'examiner les autres demandes présentées par les parties concernées en ce qui le concerne.
b) Crédits de droits à l'importation accordés postérieurement à l'exportation
(18) Les pouvoirs publics indiens affirment que la Commission a commis une erreur manifeste dans l'évaluation de l'applicabilité de mesures compensatoires à ce régime. La Commission aurait notamment conclu erronément que les pouvoirs publics indiens n'ont pas mis en place un système efficace permettant de vérifier quels intrants ont été consommés dans le processus de production. En outre, ils avancent que l'évaluation par la Commission des avantages conférés par ce régime est incorrecte dans la mesure où seule la ristourne excessive des droits pouvait être considérée comme une subvention conformément à l'article 2 du règlement de base.
(19) La Commission a eu recours à la méthode suivante pour établir si le régime des crédits de droits à l'importation accordés postérieurement à l'exportation constitue une subvention passible de mesures compensatoires et si tel est le cas, pour calculer le montant de l'avantage. Conformément à l'article 2, paragraphe 1, point a) ii), du règlement de base, il est conclu que ce régime implique une contribution financière des pouvoirs publics indiens dans la mesure où des recettes publiques normalement exigibles (en l'occurrence des droits à l'importation sur les importations) n'ont pas été perçues. Un avantage est également conféré au bénéficiaire dans la mesure où les producteurs-exportateurs n'ont pas dû acquitter des droits à l'importation normalement exigibles.
(20) Toutefois, l'article 2, paragraphe 1, point a) ii), du règlement de base prévoit une exception à cette règle générale pour, notamment, les systèmes de ristourne et les systèmes de ristourne sur intrants de remplacement qui sont strictement conformes aux règles fixées à l'annexe I, point i), et à l'annexe II (définition et règles pour les systèmes de ristourne) ainsi qu'à l'annexe III (définition et règles pour les systèmes de ristourne sur intrants de remplacement).
(21) L'analyse a montré que le régime des crédits de droits à l'importation accordés postérieurement à l'exportation n'est pas un système de ristourne ni un système de ristourne sur intrants de remplacement. Le régime examiné ne comporte pas d'obligation inhérente de n'importer que les marchandises consommées dans la production des produits exportés (annexe II du règlement de base). En outre, aucun système de vérification n'est mis en place pour vérifier si les importations sont effectivement consommées dans le processus de production. Il ne s'agit pas non plus d'un système de ristourne sur intrants de remplacement dans la mesure où la quantité et les caractéristiques des marchandises importées ne doivent pas être identiques à celles des intrants d'origine nationale utilisés dans la fabrication du produit d'exportation (annexe III du règlement de base). Enfin, les producteurs-exportateurs peuvent bénéficier du DEPB, qu'ils importent ou non des intrants. Pour bénéficier de l'avantage, un exportateur doit simplement exporter des produits sans devoir prouver que les éventuels intrants ont bien été importés; les producteurs-exportateurs dont tous les intrants sont d'origine nationale et qui n'importent pas les produits utilisés comme intrants peuvent donc bénéficier des avantages du DEPB. Par conséquent, le régime des crédits de droits à l'importation accordés postérieurement à l'exportation n'est conforme à aucune des dispositions des annexes I à III. Cette exception à la définition d'une subvention visée à l'article 2 ne s'appliquant donc pas, l'avantage passible de mesures compensatoires est une exonération du montant total des droits à l'importation normalement exigibles sur toutes les importations.
(22) Il résulte clairement de ce qui précède que la remise excessive des droits à l'importation ne constitue la base de calcul du montant de l'avantage que dans le cas de véritables régimes de ristourne et de ristourne sur intrants de remplacement. Puisqu'il est établi que le régime des crédits de droits à l'importation accordés postérieurement à l'exportation ne relève d'aucune de ces deux catégories, l'avantage est l'exonération totale des droits à l'importation et non une éventuelle remise excessive.
(23) En ce qui concerne le système de vérification, l'argument a trait à la question de savoir si le régime des crédits de droits à l'importation accordés postérieurement à l'exportation peut être considéré comme un système de ristourne ou un système de ristourne sur intrants de remplacement. Dans la mesure où il a été établi que le régime des crédits de droits à l'importation accordés postérieurement à l'exportation n'est pas une ristourne ni un système de ristourne sur intrants de remplacement tels que définis aux annexes II et III du règlement de base, il n'est pas nécessaire de procéder à un nouvel examen. Même si le DEPB satisfaisait aux critères des annexes II et III, il conviendrait de conclure qu'il n'existe aucun système de vérification raisonnable. Les "input/output norms" constituent une liste d'articles susceptibles d'être consommés dans le processus de fabrication et en quelles quantités ils peuvent l'être. Toutefois, elles ne constituent pas un système de vérification au sens de l'annexe II, paragraphe 5, du règlement de base. Ces normes ne prévoient pas de vérification des intrants réellement consommés dans le processus de fabrication ni de leur importation effective.
(24) Pour les raisons qui précèdent, cette demande ne peut pas être acceptée et les conclusions provisoires en ce qui concerne l'applicabilité de mesures compensatoires à ce régime et le calcul de l'avantage sont confirmées.
2. Zones franches industrielles pour l'exportation (EPZ)/unités axées sur l'exportation (EOU)
(25) Un producteur-exportateur et les pouvoirs publics indiens ont fait valoir que les avantages obtenus dans le cadre du régime des unités axées sur l'exportation ne devaient pas être considérés comme constituant une subvention dans la mesure où l'exonération des droits d'accises et des droits à l'importation accordée dans le cadre de ce régime ne porte que sur la quantité d'intrants consommés dans la production du produit final qui est exporté. Le régime constituerait un système de ristourne conforme aux règles fixées à l'annexe I, point i), et à l'annexe II du règlement de base.
(26) Deux exportateurs indiens sont situés dans une unité axée sur l'exportation. Indépendamment de la question de savoir si le régime constitue un système de ristourne conformément aux dispositions du règlement de base, la Commission reconnaît, après réexamen, qu'il n'y a en fait aucune remise excessive du droit dans le cas des deux sociétés concernées. En conséquence, dans le cadre de la présente enquête, l'exonération du droit sur les matières premières n'est pas passible de mesures compensatoires dans le cas de ces sociétés.
(27) Les montants de la subvention correspondant aux deux sociétés situées dans une zone franche industrielle pour l'exportation/unité axée sur l'exportation ont donc été limités au montant de droits de douane non acquitté dû sur les biens d'équipement, et ont été ramenés respectivement à 0,37 % et 4,43 %.
3. Droits préférentiels à l'importation des biens d'équipement (EPCGS)
(28) Les pouvoirs publics indiens ont fait remarquer que dans le cadre du régime des droits préférentiels à l'importation des biens d'équipement, le bénéficiaire n'est pas tenu d'exporter tous les produits fabriqués au moyen des biens d'équipement et que le détenteur de la licence est libre de vendre une partie de la production sur le marché intérieur. Les pouvoirs publics indiens ont dès lors allégué que l'éventuel avantage conféré dans le cadre de ce régime devait être réparti sur l'ensemble de la production.
(29) En réponse à cet argument, il convient de souligner que, comme expliqué au considérant 52 du règlement provisoire, la société peut importer les biens d'équipement en franchise de droits ou à un taux réduit en fonction des engagements à l'exportation qu'elle accepte de souscrire. Le régime est donc subordonné en droit aux résultats à l'exportation dans la mesure où aucun avantage ne peut être obtenu sans qu'il soit souscrit à un engagement d'exporter. En soi, il est donc considéré comme spécifique au sens de l'article 3, paragraphe 4, point a), du règlement de base. La subvention étant une subvention à l'exportation, on considère qu'elle profite aux seules ventes à l'exportation. En conclusion, le dénominateur correct est l'ensemble des ventes à l'exportation.
(30) Aucun autre commentaire n'ayant été reçu à propos de ce régime après la publication des conclusions provisoires, les conclusions des considérants 50 à 57 du règlement provisoire sont confirmées.
4. Montant des subventions passibles de mesures compensatoires
(31) Toutes les subventions constatées se sont avérées être des subventions à l'exportation. Le montant des subventions à l'exportation passibles de mesures compensatoires, exprimé sur une base ad valorem pour les producteurs-exportateurs ayant fait l'objet de l'enquête, s'établit comme suit:
TABLE
(32) La marge de subvention moyenne pondérée à l'échelle nationale pour tous les producteurs-exportateurs soumis à l'enquête, qui représentent plus de 90 % des exportations du produit concerné vers la Communauté originaire de l'Inde, est supérieure à la marge de subvention de minimis applicable à ce pays, qui est de 3 %.
(33) Compte tenu du degré élevé de coopération, le taux résiduel pour les sociétés n'ayant pas coopéré à été fixé au niveau de la marge de subvention la plus élevée constatée pour une société ayant coopéré, à savoir 8,23 %.
II. INDONÉSIE
(34) Aucune observation importante n'ayant été reçue à la suite de la publication des conclusions provisoires, la conclusion selon laquelle la marge de subvention pour l'Indonésie doit être considérée comme négligeable et les conclusions du considérant 78 du règlement provisoire sont confirmées. Par conséquent, la procédure concernant l'Indonésie doit être clôturée.
III. CORÉE
(35) Aucune observation importante n'ayant été reçue à la suite de la publication des conclusions provisoires, la conclusion selon laquelle la marge de subvention pour la Corée doit être considérée comme négligeable et les conclusions du considérant 79 du règlement provisoire sont confirmées. Par conséquent, la procédure concernant la Corée doit être clôturée.
IV. MALAISIE
1. Introduction
(36) Dans le règlement provisoire, l'avantage découlant du statut d'industrie pionnière a erronément été considéré comme une subvention à l'exportation au considérant 132. Toutefois, les conclusions des considérants 93 à 95 relatives à l'applicabilité de mesures compensatoires dans le cas de ce régime considéré comme une subvention intérieure spécifique sont confirmées. Cela implique que le montant de la subvention constatée ne doit plus être déduit du droit antidumping.
(37) Aucun autre commentaire n'ayant été reçu après la publication des conclusions provisoires, les conclusions des considérants 80 à 133 du règlement provisoire sont confirmées, certaines erreurs de calcul ayant été cependant corrigées.
2. Montant des subventions passibles de mesures compensatoires
(38) Le montant des subventions passibles de mesures compensatoires au sens du règlement de base, exprimé sur une base ad valorem pour les producteurs-exportateurs ayant fait l'objet de l'enquête, s'établit comme suit:
TABLE
(39) La marge de subvention moyenne pondérée à l'échelle nationale pour tous les producteurs-exportateurs soumis à l'enquête, qui représentent plus de 90 % des exportations du produit concerné vers la Communauté originaire de la Malaisie, est supérieure à la marge de subvention de minimis applicable à ce pays, qui est de 2 %.
V. TAÏWAN
(40) Une société a fait valoir que la Commission a commis une erreur de calcul de l'avantage conféré dans le cadre du régime d'exonération des droits à l'importation pour les machines. L'avantage obtenu dans le cadre de ce régime a été réexaminé et il s'est avéré qu'il y avait bien eu une erreur de calcul. L'erreur a été corrigée et l'avantage obtenu dans le cadre de ce régime a été ramené de 1,92 % à 0,27 %.
(41) La Commission a ensuite procédé à un réexamen complet de l'ensemble du dossier de Taïwan, notamment des calculs se rapportant aux quatre producteurs-exportateurs, et en a mesuré l'incidence sur la détermination de la marge de subvention à l'échelle nationale.
(42) Il a été établi que, en raison de la baisse du taux de la subvention pour la société précitée, la marge à l'échelle nationale est tombée à 0,94 %, soit à un niveau inférieur au seuil de minimis applicable à ce pays, qui est de 1 %. Par conséquent, l'enquête concernant les importations originaires de Taïwan doit être clôturée.
VI. THAÏLANDE
1. Généralités
(43) Au stade provisoire, il a été constaté que bien qu'une zone en Thaïlande (zone 3) soit une zone géographique précise correspondant à la définition d'une région défavorisée conformément à l'article 4, paragraphe 3, du règlement de base, les avantages découlant des différents régimes de subventions sont spécifiques à un secteur dans la mesure où l'accès aux régimes est limité à certaines industries. Les pouvoirs publics thaïlandais font valoir que les régimes sont à la disposition d'une grande variété d'industries et donc accessibles à toutes.
(44) Il a été constaté que les pouvoirs publics thaïlandais avaient fixé une liste limitée d'activités donnant droit à la promotion des investissements, ce qui par définition limite l'accès à la subvention dans la mesure où les sociétés qui fabriquent des produits non éligibles ne peuvent prétendre aux avantages découlant de la loi sur la promotion des investissements. En outre, cette liste doit être considérée comme une liste positive, c'est-à-dire définissant clairement les produits spécifiques dont les producteurs sont favorisés par rapport à d'autres. Le fait que 200 produits différents soient éligibles aux avantages découlant de la loi sur la promotion des investissements n'entre pas en ligne de compte étant donné que les sociétés qui ne fabriquent pas ces produits n'ont droit à aucun avantage. Par conséquent, les conclusions provisoires relatives à la spécificité sont confirmées.
(45) Aux considérants 193 et 196 du règlement provisoire, il a été constaté que les projets éligibles aux mesures d'incitation du bureau des investissements doivent satisfaire à un critère de valeur ajoutée de 20 %. Il a été provisoirement établi que cette condition encourage les entreprises à utiliser des produits nationaux plutôt que des produits importés et est donc spécifique en vertu de l'article 3, paragraphe 4, point b), du règlement de base.
(46) À la suite des informations communiquées, les pouvoirs publics thaïlandais ont présenté des éléments de preuve montrant que la valeur ajoutée n'oblige pas les producteurs de PET à utiliser des intrants nationaux plutôt que des intrants importés. Ils ont prouvé que le critère de la valeur ajoutée peut être satisfait même si des matières premières importées seulement sont utilisées dans la fabrication du produit fini. Par conséquent, dans le cas du produit considéré, ce programme n'est pas subordonné à l'utilisation de produits nationaux de préférence à des produits importés au sens de l'article 3, paragraphe 4, point b), du règlement de base.
2. Exonération de l'impôt sur les bénéfices
(47) Le producteur-exportateur fait valoir qu'il a choisi de compenser ses pertes nettes accumulées au cours des exercices précédents par ses bénéfices imposables actuels plutôt que de bénéficier de l'exonération de l'impôt sur les bénéfices et qu'il n'a donc obtenu aucun avantage pendant la période d'enquête.
(48) Il a été établi qu'une société a le choix entre deux options: bénéficier de l'exonération de l'impôt sur les bénéfices ou compenser les pertes par les bénéfices réalisés conformément à la législation fiscale en vigueur. Le ministère responsable de la fiscalité et le bureau des investissements thaïlandais l'ont confirmé. Dans le présent cas, il a été établi que le producteur-exportateur a eu recours à l'exonération de l'impôt sur les bénéfices dans la mesure où les pertes nettes accumulées n'ont pas été compensées par les bénéfices imposables. En fait, les pertes nettes accumulées ont augmenté au cours du dernier exercice (passant de 1655089790 baht à 1704894309 baht). Si le producteur-exportateur avait choisi de compenser les pertes nettes accumulées par ses bénéfices, il n'aurait pas complété la partie relative aux revenus non imposables qui se rapporte exclusivement aux revenus bénéficiant de l'exonération accordée par le bureau des investissements. En outre, l'Organe d'appel de l'OMC a établi, dans l'affaire des aéronefs civils canadiens(5), que pour déterminer si une contribution financière [au sens de l'article 1er, paragraphe 1, point a) i), de l'accord SCM] confère un "benefit", c'est-à-dire un avantage, il faut déterminer si la contribution financière place le bénéficiaire dans une position plus avantageuse qu'en l'absence de contribution financière. Comme mentionné ci-dessus, le producteur-exportateur se trouve dans une situation plus avantageuse grâce au recours à l'exonération de l'impôt sur les bénéfices dans la mesure où il a pu reporter à plus tard un montant plus élevé de pertes accumulées qu'il n'aurait pu le faire autrement. Par conséquent, le producteur-exportateur ayant eu recours à l'exonération de l'impôt sur les bénéfices, il a obtenu un avantage et sa demande ne peut pas être acceptée.
3. Exonération des droits à l'importation sur les machines
(49) Aucun commentaire n'ayant été reçu à propos de ce régime, les conclusions des considérants 202 à 208 du règlement provisoire sont confirmées.
4. Montant des subventions passibles de mesures compensatoires
(50) Sur la base des commentaires reçus après la publication des conclusions provisoires, le montant des subventions passibles de mesures compensatoires conformément aux dispositions du règlement de base, exprimé sur une base ad valorem pour les producteurs-exportateurs ayant fait l'objet de l'enquête, s'établit comme suit:
TABLE
(51) Dans la mesure où le producteur-exportateur ayant fait l'objet de l'enquête est à l'origine de pratiquement toutes les importations du produit concerné dans la Communauté originaires de Thaïlande, la marge nationale de subvention moyenne pondérée est bien supérieure au niveau de minimis de 2 %.
E. DÉFINITION DE L'INDUSTRIE COMMUNAUTAIRE
(52) En l'absence de nouvelles informations en ce qui concerne la définition de l'industrie communautaire, les conclusions exposées aux considérants 226 à 231 du règlement provisoire sont confirmées.
F. PRÉJUDICE
1. Remarques préliminaires
(53) Certaines parties concernées ont demandé pourquoi les données présentées par l'industrie communautaire avaient seulement été utilisées à partir de 1996 alors que l'examen de l'évolution du marché avant cette période reposait sur des informations provenant d'études de marché indépendantes.
(54) La Commission avait estimé que les données présentées par l'industrie communautaire pour l'année 1995 ne pouvaient pas être utilisées en raison de la séparation de Kodak et d'Eastman en 1995 et de la restructuration des activités de Shell. Ni Shell ni Eastman n'avaient été en mesure de fournir des chiffres complets pour cette année.
(55) Or, la Commission avait jugé essentiel de donner un aperçu de la pénurie sur le marché de la Communauté en 1995 en raison de son incidence tant sur les prix que sur la rentabilité de l'industrie communautaire. En tant que tel, le recours à des informations provenant d'études de marché indépendantes a été jugé approprié afin de disposer des données de base nécessaires à l'évaluation de la situation de l'industrie communautaire au cours de la période d'analyse du préjudice, comme expliqué au considérant 236.
2. Consommation
(56) En l'absence de nouvelles informations contradictoires, les conclusions relatives à la consommation du produit concerné dans la Communauté, exposées aux considérants 239 et 240 du règlement provisoire, sont confirmées.
3. Importations en provenance des pays concernés
Importations originaires de Corée, d'Indonésie et de Taïwan
(57) Les conclusions figurant au considérant 242 du règlement provisoire concernant les marges de subvention de minimis pour les importations originaires de Corée et d'Indonésie sont confirmées. Les deux pays sont dès lors exclus de l'évaluation du préjudice.
(58) À la lumière des nouvelles conclusions décrites ci-dessus, les marges de subvention établies pour les importations originaires de Taïwan se situent désormais au niveau de minimis; ces importations ne sont donc pas prises en considération pour l'évaluation du préjudice.
Importations originaires de l'Inde, de Malaisie et de Thaïlande
a) Cumul
(59) Les pouvoirs publics thaïlandais ont fait valoir que les importations originaires de ce pays ne devaient pas faire l'objet d'une évaluation cumulative avec les autres importations concernées dans la mesure où elles ont représenté la plus faible part de marché des trois pays considérés et où elles n'ont pas été effectuées à des prix inférieurs aux prix de l'industrie communautaire, montrant ainsi que l'exportateur thaïlandais n'a pas eu le même comportement que les exportateurs des autres pays. Il a été considéré que ces éléments n'étaient pas nouveaux; cette demande a donc été rejetée et il est confirmé que les importations originaires de Thaïlande doivent faire l'objet d'une évaluation cumulative avec les importations originaires de l'Inde et de Malaisie.
(60) Les pouvoirs publics indiens et malaisiens ont fait valoir que seules les importations faisant l'objet de subventions originaires de leur pays respectif devaient être cumulées. Dans la mesure où il a été établi que les marges de subvention moyennes pondérées à l'échelle nationale pour toutes les importations soumises à l'enquête originaires de l'Inde et de Malaisie étaient supérieures aux marges de subvention de minimis applicables, toutes les exportations de ces deux pays vers la Communauté doivent être prises en considération. Cette demande a donc été rejetée et il est conclu que toutes les importations originaires de l'Inde, de Malaisie et de Thaïlande doivent être cumulées afin d'évaluer le préjudice subi par l'industrie communautaire.
b) Volume des importations
(61) Comme l'indique le tableau suivant, le volume des importations originaires de l'Inde, de Malaisie et de Thaïlande a fortement augmenté entre 1996 et la période d'enquête (volume presque 7 fois supérieur) pour atteindre un niveau de 123563 tonnes.
TABLE
(62) Après avoir connu une augmentation considérable entre 1996 et 1998, plus que doublant chaque année, les importations se sont stabilisées de 1998 à la période d'enquête. Il convient toutefois de noter que les importations ont continué à augmenter, à un rythme cependant plus lent, malgré les efforts consentis par l'industrie communautaire pour faire face à la concurrence par les prix exercée par les importations faisant l'objet de subventions et pour regagner des parts de marché.
c) Parts de marché
(63) La part de marché des importations concernées a évolué comme suit:
TABLE
(64) La part de marché des importations originaires de l'Inde, de Malaisie et de Thaïlande s'élevait à 9,2 % pendant la période d'enquête. Ce pourcentage était plus que quatre fois supérieur à celui de 1996, au début de la période d'analyse du préjudice. Entre 1998 et la période d'enquête, la part de marché détenue par ces importations s'est stabilisée à la suite de la baisse des volumes importés décrite plus haut.
d) Prix des importations
(65) Les prix des importations concernées originaires de l'Inde, de Malaisie et de Thaïlande ont diminué de 34 % de 1996 à la période d'enquête. Sur une base annuelle, ils sont tombés de 16 % entre 1996 et 1997, de 5 % entre 1997 et 1998 et de 13 % entre 1998 et la période d'enquête. En moyenne, le prix caf, avant dédouanement, du produit concerné originaire de ces pays s'élevait à 516 euros par tonne pendant la période d'enquête. Il a été confirmé, pendant l'enquête, qu'un grand nombre d'exportateurs vendaient à perte dans la Communauté, ce qui démontre une politique des prix agressive à l'égard du marché de la Communauté.
e) Sous-cotation des prix
(66) La sous-cotation des prix par les importations faisant l'objet de subventions, calculée selon la méthode indiquée au considérant 254 du règlement provisoire, est confirmée comme suit:
TABLE
(67) En l'absence d'observations et de nouvelles informations contradictoires des parties concernées, les conclusions concernant la sous-cotation des prix figurant au considérant 254 du règlement provisoire sont confirmées. Il est notamment observé que ces faibles marges de sous-cotation moyennes s'expliquent par le blocage des prix dû au comportement des producteurs-exportateurs des pays concernés qui vendent non seulement à des prix subventionnés, mais aussi à perte.
4. Incidence de la modification apportée aux importations concernées sur l'évaluation du préjudice et du lien de causalité
(68) Il convient de noter que l'exclusion des importations originaires de Taïwan de l'analyse du préjudice ne modifie pas les tendances établies pour les importations concernées dans le règlement provisoire. Il est donc conclu que les nouvelles données susmentionnées ne modifient en rien les conclusions établies dans le règlement provisoire concernant l'incidence des importations concernées sur la situation de l'industrie communautaire et le lien de causalité.
5. Situation de l'industrie communautaire
(69) Conformément à l'article 8, paragraphe 5, du règlement de base, l'examen de l'incidence des importations faisant l'objet de subventions sur l'industrie communautaire a comporté une évaluation de tous les facteurs et indices pertinents qui influent sur la situation de l'industrie communautaire.
L'examen a porté sur tous les facteurs spécifiques énumérés à l'article 8, paragraphe 5, du règlement de base. Toutefois, certains facteurs ne sont pas examinés en détail dans la mesure où ils ne se sont pas avérés pertinents dans l'évaluation de la situation de l'industrie communautaire au cours de l'enquête (salaires et stocks, voir ci-dessous). En ce qui concerne l'incidence de l'importance du montant compensateur de subventions sur l'industrie communautaire, compte tenu du volume et des prix des importations en provenance des pays concernés, celle-ci ne peut pas être considérée comme négligeable.
Facteurs examinés dans le règlement provisoire
- Investissements:
(70) Il a été constaté que certains investissements réalisés par un producteur communautaire ayant coopéré n'avaient pas été pris en considération au stade provisoire. Après inclusion de ces chiffres, la situation des investissements ne change pas par rapport à la tendance précédemment établie.
Certaines parties concernées ont fait valoir que l'importance des investissements réalisés en 1998 par l'industrie communautaire montrait que cette dernière jouissait d'une bonne santé financière. D'autres ont fait remarquer que le faible niveau des investissements pendant la période d'enquête s'expliquait par les pertes enregistrées par l'industrie communautaire au cours des années précédentes et non par l'effet des importations faisant l'objet de subventions.
À cet égard, l'enquête a clairement montré que les dépenses d'investissement réalisées en 1997, en 1998 et pendant la période d'enquête résultaient essentiellement de décisions prises en 1995, lorsque les perspectives dans le secteur du PET étaient bonnes (malgré les pertes enregistrées en 1996, cette situation avait été considérée comme temporaire). Dans ce genre d'industrie, il est plus indiqué de tenir compte des projets d'investissement que du calendrier des dépenses effectives. Comme indiqué au considérant 264 du règlement provisoire, il est confirmé que, en raison de l'aggravation de sa situation financière résultant des subventions préjudiciables pendant la période d'enquête, l'industrie communautaire n'a planifié aucune expansion significative de ses capacités pour réponde à une augmentation future de la demande.
- Salaires et stocks:
Les salaires et les stocks ont également été examinés; toutefois, les salaires n'ont pas été considérés comme un facteur pertinent dans la mesure où leur part dans le total des coûts est faible et restée stable au cours de la période d'analyse du préjudice. En ce qui concerne les stocks, compte tenu du caractère saisonnier du marché du PET, on a constaté que les niveaux de stocks avaient sensiblement varié tout au long de l'année, ce qui explique qu'ils n'avaient pas été jugés pertinents pour l'analyse du préjudice.
- Croissance:
Bien que cela ne soit pas explicitement mentionné dans le règlement provisoire, la Commission a également examiné la croissance dans son analyse de la part de marché et a constaté de légères pertes pour l'industrie communautaire pendant la période d'analyse du préjudice.
Autres facteurs examinés
(71) L'examen de la situation de l'industrie communautaire a en outre porté sur les indicateurs suivants:
- Aptitude à mobiliser les capitaux:
Comme mentionné dans le règlement provisoire, les pertes subies pendant la période d'enquête ont été telles qu'elles ont empêché tout nouveau plan d'investissement pendant la période d'enquête. Cela n'a évidemment pas amélioré l'aptitude de l'industrie communautaire à mobiliser des capitaux au cours de cette période alors que la croissance de la demande était prévisible.
- Productivité:
La productivité en termes de tonnes produites par personne employée a augmenté de 67 % de 1996 à la période d'enquête et de 21 % de 1998 à la période d'enquête. Cette hausse significative de la productivité montre que l'industrie communautaire a consenti tous les efforts possibles pour rester concurrentielle.
- Rendement des investissements:
TABLE
L'indicateur ci-dessus reflète la situation globale de l'industrie communautaire (comprenant essentiellement les chaînes de production du PET). La vérification a montré que la tendance négative pendant la période d'enquête pouvait largement être attribuée au secteur du PET. Cet indicateur correspond à la détérioration de la rentabilité de l'industrie communautaire.
- Flux de liquidités:
TABLE
L'indicateur ci-dessus reflète la situation globale de l'industrie communautaire (comprenant essentiellement les chaînes de production du PET). Il représente les résultats bruts d'exploitation de ces sociétés avant charges financières, amortissement et provisions. La vérification a montré que la détérioration pendant la période d'enquête pouvait largement être attribuée au secteur du PET.
6. Autres arguments soulevés
a) Arguments généraux concernant les conclusions de la Commission
(72) Des parties concernées ont contesté les conclusions de la Commission concernant le préjudice, étant donné les tendances affichées par certains indicateurs de préjudice, à la hausse ou stables. À cet égard, un certain nombre de parties concernées ont mis l'accent sur la faible sous-cotation des prix, l'augmentation du volume des ventes et la stabilité globale de la part de marché. Elles ont estimé que ces indicateurs montraient la bonne santé de l'industrie communautaire et que malgré leur très bas niveau, les prix étaient normaux compte tenu des conditions prévalant sur le marché.
(73) Cet argument ne saurait être accepté. Comme indiqué dans le règlement provisoire, l'industrie a pu augmenter ses ventes et sa part de marché pendant la période d'enquête, après avoir perdu 5 points de pourcentage entre 1997 et 1998, lorsqu'elle a fortement baissé ses prix pour les aligner sur ceux des importations faisant l'objet de subventions. Comme expliqué dans le règlement provisoire, il a été établi que les importations ont été effectuées à des prix faisant l'objet de subventions. À cet égard, le bas niveau de sous-cotation des prix découlait du fait que les prix de l'industrie communautaire ont été en baisse pendant la période d'enquête. Cette dépression des prix résultait des importations faisant l'objet de subventions, qui ont été substantielles en termes de volume et de part de marché et qui ont forcé l'industrie communautaire à réagir par une diminution de ses prix.
b) Évolution après la période d'enquête
(74) Plusieurs parties intéressées et délégués des États membres ont demandé que la Commission analyse et prenne en considération certains développements postérieurs à la période d'enquête. Ces parties ont notamment souligné la hausse rapide et significative des prix du PET de l'industrie communautaire, liée à l'augmentation des coûts des matières premières. Selon ces parties, l'industrie communautaire a connu une amélioration sensible de sa situation depuis la période d'enquête et ne devrait plus subir de préjudice important.
(75) Il convient de rappeler que l'article 11, paragraphe 1, du règlement de base stipule que les renseignements relatifs à une période d'enquête ne sont pas, normalement, pris en compte. Sur la base de la jurisprudence de la Cour, les développements postérieurs à la période d'enquête ne peuvent être pris en considération que s'ils rendent manifestement inadaptée l'institution des mesures compensatoires.
(76) La Commission a analysé les développements sur le marché du PET pendant les neuf mois qui ont suivi la période d'enquête, c'est-à-dire du 1er octobre 1999 au 30 juin 2000. Il a été constaté que les prix de vente du PET de l'industrie communautaire sur le marché de la Communauté ont constamment augmenté. Au cours de cette période de neuf mois, le prix de vente moyen était d'environ 40 % supérieur à la moyenne constatée pendant la période d'enquête. Cette augmentation a été plus rapide que celle des coûts (environ 20 %), ce qui a contribué à une amélioration de la situation financière de l'industrie communautaire. Néanmoins, en moyenne, au cours de cette période de neuf mois, la rentabilité sur les ventes de l'industrie communautaire était toujours négative (- 2 %), ce qui montre que ses résultats financiers sont restés insatisfaisants et de loin inférieurs au niveau garantissant la viabilité de cette industrie.
(77) Ce changement spectaculaire des prix s'explique dans une large mesure par l'augmentation des prix du pétrole brut à partir de la mi-1999, qui a sensiblement affecté les prix de tous les polymères quelques mois plus tard. Il convient également de noter que les ventes et la part de marché de l'industrie communautaire ont régulièrement augmenté aux dépens des importations faisant l'objet de subventions. Toutefois, la baisse du volume des importations faisant l'objet de subventions peut résulter de l'ouverture d'une enquête antisubventions. Dans le présent cas, l'évolution du taux de change dollar/euro a également rendu les importations concernées moins attrayantes.
(78) Il faut souligner que les taux de change ainsi que le prix du pétrole brut sont des facteurs extrêmement volatils susceptibles de changements temporaires. En outre, si l'enquête antisubventions en cours est close sans institution de mesures, les importations faisant l'objet de subventions pourront rapidement regagner des parts de marché.
(79) Compte tenu de ce qui précède, il a été conclu que les développements postérieurs à la période d'enquête ne montrent pas que le préjudice causé par les importations faisant l'objet de subventions a disparu. En conséquence, l'institution de mesures compensatoires n'est manifestement pas inadaptée.
7. Conclusion en ce qui concerne le préjudice
(80) Aucun autre argument n'ayant été reçu concernant le préjudice subi par l'industrie communautaire, la conclusion selon laquelle l'industrie communautaire a subi un préjudice important au sens de l'article 8 du règlement de base, exposée aux considérants 265 à 268 du règlement provisoire, est confirmée.
G. LIEN DE CAUSALITÉ
(81) Plusieurs parties concernées ont continué à faire valoir que la Commission a erronément conclu que les importations originaires des pays concernés avaient causé le préjudice subi par l'industrie communautaire alors qu'à leur avis, la situation de cette industrie et le niveau des prix sur le marché de la Communauté s'expliquaient par une combinaison d'autres facteurs. Dans ce contexte, elles ont réitéré les points déjà soulevés au stade provisoire (notamment le prix des matières premières, les capacités excédentaires, la concurrence entre les producteurs de PET).
(82) Aucun autre argument n'ayant été reçu concernant la cause du préjudice subi par l'industrie communautaire, la conclusion selon laquelle les importations de PET en provenance des pays concernés ont causé un préjudice à l'industrie communautaire, figurant au considérant 290 du règlement provisoire, est confirmée.
H. INTÉRÊT DE LA COMMUNAUTÉ
1. Effets probables de l'institution de mesures sur les industries en aval
a) Enquête supplémentaire
(83) En raison du faible degré de coopération des utilisateurs pendant la première phase de l'enquête, la Commission a décidé de procéder à un examen plus approfondi de l'effet probable de l'institution des mesures sur les industries en aval. Elle a donc envoyé 90 nouveaux questionnaires plus simples aux utilisateurs de PET, dont certains avaient déjà été contactés mais n'avaient pas répondu. 19 sociétés n'ayant précédemment pas coopéré ont présenté des réponses valables dans les délais fixés.
Les nouvelles sociétés ayant coopéré sont les suivantes:
- trois producteurs de préformes/bouteilles (transformateurs):
Lux PET GmbH & Co. (Luxembourg)
Puccetti SpA (Italie)
EBP SA (Espagne),
- quatre producteurs de films et de feuilles en PET utilisant le produit concerné:
RPC Cobelplast Montonate Srl (Italie)
Moplast SpA (Italie)
Alusuisse Thermoplastic (Royaume-Uni)
Klöckner Pentaplast BV (Pays-Bas),
- quatre producteurs de boissons rafraîchissantes:
L'abeille (France)
Pepsico Food Beverages Intl Ltd (Italie)
Pepsico France (France)
Europe embouteillage Snc (France),
- huit producteurs d'eaux minérales et d'eaux de source:
Aguas Minerales Pasqual SL (Espagne)
Eycam Perrier SA (Espagne)
Font Vella SA & Aguas de Lanjarón SA (Espagne)
Italaquae SpA (Italie)
Neptune SA (France)
Roxane SA (France)
San Benedetto (Italie)
Società Generale delle acque minerali arl (Italie).
Au total, les données présentées par les sociétés ayant répondu au premier ou au second questionnaire ont couvert 26 % de la consommation communautaire de PET pendant la période d'enquête. Les coûts établis en regroupant ces données ont été considérés comme représentatifs des différents sous-secteurs utilisateurs dans la mesure où les informations présentées par chaque société ont montré de grandes similitudes entre les sociétés appartenant aux mêmes sous-secteurs.
(84) Après l'institution des mesures provisoires, plusieurs observations ont été reçues des utilisateurs ou leurs associations représentatives. Elles concernaient principalement l'évolution du marché du PET et l'incidence possible des mesures sur les secteurs utilisateurs. Ces observations provenaient de:
- Schmalbach-Lubeca, le plus important transformateur en Europe (18 % de la consommation communautaire de PET),
- l'association des "transformateurs européens de matières plastiques" (EUPC),
- UNESDA, une association représentant les producteurs de boissons rafraîchissantes,
- le groupe Nestlé, qui a répété que les chiffres fournis pour le marché français sont représentatifs de l'ensemble de son marché européen. (Le montant total des achats européens de PET effectués par le groupe représente environ 9 % de la consommation communautaire de PET, dont 3 % sont destinés au seul marché français).
Ces observations, de même que celles présentées par des associations représentant les producteurs d'eaux (qui s'étaient fait connaître au premier stade de l'enquête), ont été prises en considération: au total, elles représentent au moins la moitié du marché.
b) Description des secteurs utilisateurs
(85) Après analyse de toutes les informations fournies, il s'est avéré que le secteur utilisateur, précédemment considéré comme subdivisé en trois groupes (producteurs de préformes, producteurs d'eaux et embouteilleurs intégrés de boissons rafraîchissantes), se composait en fait de deux groupes:
- Les transformateurs, comprenant les producteurs de préformes et de bouteilles ainsi que les producteurs de feuilles. Ces utilisateurs exercent une activité de simple transformation; le PET représente donc de loin leur principal facteur de coût. Les producteurs de bouteilles et de préformes vendent la grande majorité de leur production aux embouteilleurs de boissons rafraîchissantes. Les producteurs de feuilles, qui ne représentent qu'une faible proportion du secteur des transformateurs, vendent leur production à plusieurs types différents d'industries qui utilisent essentiellement les feuilles aux fins d'emballage de leurs marchandises.
- Les embouteilleurs de boissons non alcoolisées, dont les eaux, les boissons rafraîchissantes gazéifiées et non gazéifiées, le lait, les jus de fruit, etc. La subdivision de ce groupe d'utilisateurs entre les producteurs d'eaux et de boissons rafraîchissantes n'est pas pertinente car, dans de nombreux cas, le même fabricant embouteille à la fois les eaux et les boissons rafraîchissantes. Il est plus utile d'établir une distinction entre les boissons qu'ils fabriquent dans la mesure où, en termes relatifs, la part du PET dans leur coût de production dépend du coût intrinsèque de ces boissons (les sodas ou les jus de fruit nécessitent des intrants plus coûteux que les eaux). De toute façon, le PET reste un facteur de coût assez important et les problèmes rencontrés par les embouteilleurs en ce qui concerne leur approvisionnement en PET sont similaires quel que soit le produit qu'ils embouteillent.
(86) Il convient de noter que les transformateurs (à l'exception des fabricants de feuilles) travaillent en étroite collaboration avec les embouteilleurs.
- Les embouteilleurs achètent quasi toute la production des transformateurs.
- Chaque transformateur a un nombre très limité de clients (souvent un seul).
- Les transformateurs et leurs clients sont liés par des contrats qui, très souvent, soit comportent des clauses prévoyant la prise en compte automatique des changements de prix du PET, soit sont régulièrement renégociés.
En conséquence, l'incidence des mesures décrites ci-après ne devrait pas être cumulée dans la mesure où, pour une grande partie, elle se répercutera directement sur les principaux clients des transformateurs, en l'occurrence les embouteilleurs de boissons non alcoolisées.
c) Incidence probable des mesures sur les utilisateurs
(87) Compte tenu des nouvelles données présentées, la situation des utilisateurs qui ont fourni des informations entièrement quantifiées, se présentait comme suit:
TABLE
d) Incidence sur les transformateurs
(88) Il a été estimé que l'institution des mesures compensatoires proposées entraînera une augmentation de 0,75 % des coûts de production des transformateurs fabriquant des préformes et des bouteilles, compte tenu de leurs volumes d'achats de PET originaire des pays concernés pendant la période d'enquête. De même, l'incidence des mesures sur les producteurs de feuilles serait d'environ 0,4 %. En raison des liens contractuels avec leurs clients, il est probable que les transformateurs pourront répercuter cette augmentation des coûts en grande partie sur leurs clients. L'incidence des mesures compensatoires sur la rentabilité de ces sociétés est donc jugée limitée.
e) Incidence sur les embouteilleurs de boissons non alcoolisées
(89) Il a été estimé que l'institution des mesures compensatoires proposées entraînera une augmentation moyenne de moins de 0,2 % des coûts de production des embouteilleurs de boissons non alcoolisées, compte tenu de leurs volumes d'achats de PET originaire des pays concernés pendant la période d'enquête. On peut donc considérer que l'augmentation des coûts sera négligeable.
2. Prix de détail des boissons
(90) Il s'est avéré que les prix des eaux et des boissons non alcoolisées en bouteilles ont augmenté à un rythme relativement constant (1-2 % par an) au cours de la dernière décennie (statistiques des indices de prix de détail d'Eurostat). Au cours de la même période, les prix du PET ont été extrêmement volatils sans toutefois influencer les prix de détail des eaux et des boissons non alcoolisées en bouteilles. Par conséquent, la requête relative à la probable incidence inflationniste des mesures sur les prix de détail des eaux et des boissons non alcoolisées en bouteilles est rejetée.
3. Effet probable de l'institution des mesures sur l'industrie communautaire et les industries en amont
(91) Les mesures proposées seront, selon toute probabilité, profitables à l'industrie communautaire qui, par ses efforts de restructuration et l'augmentation impressionnante de sa productivité, a démontré sa détermination à maintenir sa présence sur le marché de la Communauté en pleine croissance. L'institution des mesures lui permettra d'améliorer sa rentabilité, de réaliser de nouveaux investissements qui sont essentiels à une activité à aussi forte intensité de capital et d'assurer sa viabilité à long terme dans la Communauté.
(92) Comme la situation de l'industrie communautaire en amont dépend de la santé financière des producteurs communautaires de PET, l'amélioration de la situation de ces derniers à la suite de l'institution des mesures profitera également à l'industrie en amont. Cela a été confirmé par les sociétés en amont ayant coopéré.
4. Conclusion concernant l'intérêt dans la Communauté
(93) Sur la base des informations supplémentaires obtenues auprès des utilisateurs, il est conclu que l'incidence des mesures sur les utilisateurs risque d'être limitée. En effet, les transformateurs étant en mesure de répercuter une grande partie de l'augmentation des coûts sur leurs clients, l'incidence globale des mesures sur la rentabilité générale des producteurs de boissons est jugée marginale.
(94) En outre, il est confirmé que la délocalisation de la production des préformes hors de la Communauté est peu probable, que les prix de détail des boissons non alcoolisées ne sont généralement pas très influencés par les fluctuations des prix du PET et que l'institution des mesures est clairement dans l'intérêt de l'industrie communautaire et des industries en amont.
(95) Aucun autre argument n'ayant été reçu concernant l'intérêt de la Communauté, la conclusion selon laquelle il n'existe aucune raison impérieuse de ne pas instituer de mesures, comme indiqué au considérant 344, est confirmée.
I. NON-INSTITUTION DE DROITS
(96) Puisqu'il a été conclu ci-dessus que la marge de subvention moyenne pondérée à l'échelle nationale était de minimis pour l'Indonésie, la Corée et Taïwan, il est définitivement décidé de ne pas instituer de droit compensateur à l'encontre des importations en provenance de ces pays. En conséquence, la procédure concernant les importations en provenance de ces pays doit être clôturée.
J. MESURES DÉFINITIVES
(97) Sur la base des conclusions établies concernant les subventions, le préjudice, le lien de causalité et l'intérêt de la Communauté, il est considéré que des mesures compensatoires définitives doivent être prises afin d'éviter l'aggravation du préjudice causé à l'industrie communautaire par les importations faisant l'objet de subventions originaires de l'Inde, de Malaisie et de Thaïlande.
(98) En l'absence de toute nouvelle information, la méthode utilisée pour établir la marge d'élimination du préjudice décrite aux considérants 349 et 350 du règlement provisoire est confirmée.
(99) Afin d'éviter que les fluctuations des prix du PET causées par les fluctuations des prix du pétrole brut ne se traduisent par un droit plus élevé, il est jugé approprié d'instituer des droits sous la forme d'un montant spécifique par tonne. Ce montant résulte de l'application du taux de droit compensateur aux prix à l'exportation caf utilisés pour le calcul du niveau d'élimination du préjudice pendant la période d'enquête.
(100) Les taux suivants de droit compensateur (euros par tonne) pour les producteurs-exportateurs ayant coopéré se présentent donc comme suit:
a)
Inde
TABLE
b)
Malaisie
TABLE
c)
Thaïlande
TABLE
(101) Afin de ne pas récompenser le défaut de coopération, il a été jugé approprié de fixer le droit pour les sociétés n'ayant pas coopéré au taux le plus élevé établi pour les producteurs-exportateurs ayant coopéré, c'est-à-dire 41,3 euros par tonne pour les producteurs indiens, 16,6 euros par tonne pour les producteurs malaisiens et 49,1 euros par tonne pour les producteurs thaïlandais.
(102) Les taux de droit compensateur individuels précisés dans le présent règlement ont été établis sur la base des conclusions de la présente enquête antisubventions. Ils reflètent donc la situation au moment de l'enquête en ce qui concerne les sociétés concernées. Ces taux de droit (par opposition au droit national applicable à "toutes les autres sociétés") s'appliquent ainsi exclusivement aux entités juridiques spécifiques citées. Les produits importés fabriqués par toute société dont le nom n'est pas spécifiquement mentionné dans le dispositif du présent règlement, y compris par les entités liées aux sociétés spécifiquement citées, ne peuvent pas bénéficier de ces taux et seront soumis au droit applicable à "toutes les autres sociétés".
(103) Toute demande d'application de ces taux individuels du droit compensateur (par exemple, à la suite d'un changement de nom de l'entité ou de la mise en place de nouvelles entités de production ou de vente) doit être immédiatement adressée à la Commission(6) et doit contenir toutes les informations nécessaires relatives, notamment, à toute modification des activités de la société liées à la production et aux ventes sur le marché intérieur et à l'exportation résultant, par exemple, de ce changement de nom ou de ce changement concernant les entités de production et de vente. Après consultation du comité consultatif, la Commission modifiera si nécessaire le règlement en actualisant la liste de sociétés bénéficiant des taux de droit individuels.
K. PERCEPTION DES DROITS PROVISOIRES
(104) Compte tenu du montant des subventions passibles de mesures compensatoires établies pour les producteurs-exportateurs et de l'importance du préjudice causé à l'industrie communautaire, il est jugé nécessaire de percevoir définitivement les montants déposés au titre du droit compensateur provisoire institué par le règlement (CE) no 1741/2000, au niveau du droit définitif. Si le droit définitif est supérieur au droit provisoire, seuls les montants déposés au niveau du droit provisoire sont définitivement perçus. Les montants déposés au titre des droits compensateurs provisoires sur les importations de certains types de polyéthylène téréphtalate originaires de Taïwan sont libérés.
L. ENGAGEMENTS
(105) À la suite de l'institution des mesures compensatoires provisoires, deux producteurs-exportateurs en Inde ont offert un engagement de prix conformément à l'article 13, paragraphe 1, du règlement de base.
(106) La Commission estime que les engagements offert par Reliance Industries Limited et Pearl Engineering Polymers Limited peuvent être acceptés(7) dans la mesure où ils éliminent l'effet préjudiciable des subventions. En outre, les rapports périodiques et détaillés que les sociétés s'engagent à fournir à la Commission permettront un contrôle efficace. En outre, la structure des ventes de ces sociétés est telle que la Commission considère comme minime le risque de contournement des engagements.
(107) Afin d'assurer le respect et un contrôle efficace des engagements, lors de la présentation de la demande de mise en libre pratique conformément aux engagements, l'exonération du droit est subordonnée à la présentation aux autorités douanières compétentes de l'État membre concerné d'une facture conforme à l'engagement, en bonne et due forme, délivrée par les producteurs-exportateurs dont les engagements ont été acceptés et contenant les informations indiquées en annexe. Si cette facture fait défaut ou si elle ne correspond pas au produit présenté aux services douaniers, le droit compensateur applicable sera dû afin de garantir l'application effective de l'engagement.
(108) En cas de violation ou de retrait des engagements, un droit compensateur pourra être institué, conformément à l'article 13, paragraphes 9 et 10, du règlement de base,
A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Il est institué un droit compensateur définitif sur les importations de polyéthylène téréphtalate avec un coefficient de viscosité égal ou supérieur à 78 millilitres par gramme, conformément à la DIN 53728 (Deutsche Industrienorm), relevant des codes NC 39076020 et NC ex 3907 60 80 (code TARIC 3907608010).
2. Sans préjudice des dispositions du paragraphe 3, le taux du droit compensateur définitif applicable au prix net franco frontière communautaire, avant dédouanement, s'établit comme suit pour les produits originaires des pays suivants:
TABLE
3. Les taux susmentionnés ne s'appliquent pas aux produits fabriqués par les sociétés énumérées ci-après, qui sont soumis aux taux de droit compensateur suivants:
TABLE
4. En cas de dommage avant la mise en libre pratique des marchandises, lorsque le prix payé ou à payer est calculé proportionnellement aux fins de la détermination de la valeur en douane, conformément à l'article 145 du règlement (CEE) no 2454/93 de la Commission(8), le montant du droit compensateur, calculé sur la base des montants énoncés ci-dessus, est réduit au prorata du prix actuellement payé ou à payer.
5. Par dérogation au paragraphe 1, le droit définitif ne s'applique pas aux importations mises en libre pratique conformément aux dispositions de l'article 2.
6. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
1. Les droits compensateurs visés à l'article 1er ne s'appliquent pas aux importations des produits concernés si ceux-ci sont directement exportés (c'est-à-dire facturés et transportés) à une société faisant office d'importateur par les sociétés citées au paragraphe 3, s'ils sont déclarés sous le code additionnel TARIC approprié et si les conditions du paragraphe 2 sont remplies.
2. Au moment de la déclaration de mise en libre pratique, l'exonération des droits est subordonnée à la présentation aux autorités douanières compétentes de l'État membre concerné d'une "facture conforme" à l'engagement, en bonne et due forme, délivrée par l'une des sociétés exportatrices visées au paragraphe 3 et contenant les éléments essentiels énumérés à l'annexe du présent règlement. L'exonération du droit est en outre subordonnée à la déclaration et à la présentation aux douanes de produits correspondant précisément à la description figurant sur la facture conforme à l'engagement.
3. Les importations accompagnées d'une "facture conforme" sont déclarées sous les codes additionnels TARIC suivants:
TABLE
Article 3
Les montants déposés au titre des droits compensateurs provisoires institués par le règlement (CE) no 1741/2000 sur les importations de certains types de polyéthylène téréphtalate originaires de l'Inde, de Malaisie et de Thaïlande sont perçus au taux du droit définitif. Les montants déposés au-delà du taux définitif sont libérés.
Article 4
La procédure antisubventions concernant les importations de certains types de polyéthylène téréphtalate originaires d'Indonésie, de la République de Corée et de Taïwan est close.
Article 5
Les montants déposés au titre des droits compensateurs provisoires institués par le règlement (CE) no 1741/2000 sur les importations de certains types de polyéthylène téréphtalate originaires de Taïwan sont libérés.
Article 6
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 27 novembre 2000.