РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 289/2009 НА КОМИСИЯТА
от 7 април 2009 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Китайската народна република
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Започване
(1)
На 9 юли 2008 г. с публикувано в Официален вестник на Европейския съюз известие (2) Комисията оповести започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Общността на някои видове безшевни тръби от желязо или стомана с произход от Китайската народна република (наричана по-долу „засегнатата държава“ или „КНР“).
(2)
Процедурата бе започната вследствие на жалба, подадена на 28 май 2008 г. от Комитета за защита на производството на безшевни стоманени тръби на Европейския съюз (наричан по-долу „жалбоподател“) от името на производители, представляващи основен дял, в случая повече от 50 %, от общото производство на Общността на някои безшевни тръби от желязо или стомана. В жалбата се съдържаха доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за предвидима и непосредствена опасност от значителна вреда, произтичаща от него, което бе счетено за достатъчно основание, за да обоснове започването на процедурата.
2. Засегнати страни от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми за започването на процедурата жалбоподателя, другите известни производители от Общността, производителите износители, вносителите, доставчиците и ползвателите, за които се знае, че са засегнати, както и техните сдружения и представителите на държавата износител. На заинтересованите страни беше предоставена възможност да изложат в писмена форма становищата си и да поискат изслушване в рамките на определения в известието за започване на процедурата срок.
(4)
Беше дадена такава възможност на всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и посочиха конкретни причини за искането си.
(5)
За да се даде възможност на производителите износители от КНР да подадат заявление за получаване на статут за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ), или за индивидуално третиране, Комисията изпрати формуляри за заявления на производителите износители, за които се знае, че са засегнати, както и на всички други дружества, които заявиха своя интерес в рамките на сроковете, посочени в известието за започване на процедурата. Десет (групи от) дружества представиха заявление за получаване на статут за ТДПИ по силата на член 2, параграф 7 от основния регламент или за индивидуално третиране, в случай че при разследването се установи, че те не отговарят на условията, необходими за получаване на статут за ТДПИ.
(6)
С оглед на очевидно големия брой производители износители, вносители и производители от Общността в известието за започване на процедурата бе предвидено изготвянето в съответствие с член 17 от основния регламент на представителна извадка, за да се установят дъмпингът и вредата. С цел да се даде възможност на Комисията да вземе решение относно необходимостта от изготвяне на представителна извадка и при положително становище - да състави такава извадка, всички производители износители, вносители и производители от Общността бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и в съответствие с публикуваното известие за започване на процедурата да предоставят на Комисията основна информация за дейността си, свързана с разглеждания продукт през периода на разследване (1 юли 2007 г.- 30 юни 2008 г.).
(7)
След проучване на предоставената информация и като се отчита големият брой производители износители и производители от Общността, изявили готовност за съдействие, бе решено, че е необходима представителна извадка по отношение на тези производители. Предвид ограничения брой на вносителите, показали желание за съдействие, бе решено, че не е необходима представителна извадка по отношение на несвързаните вносители.
(8)
Комисията изпрати въпросници до включените в представителната извадка производители износители и производители от Общността, както и до вносителите и всички известни ползватели и сдружения на ползватели. Пълни отговори на въпросника бяха получени от включените в представителната извадка производители износители в КНР, от всички производители от Общността от представителната извадка, с изключение на едно дружество, което предостави единствено частична информация, от шестима вносители и петима ползватели.
(9)
Комисията потърси и провери цялата информация, счетена за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него или опасността от причиняване на такава вреда и интереса на Общността. Бяха направени проверки на място в обектите на следните дружества:
производители износители в КНР:
-
Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd. и Daye Special Steel Co., Ltd),
-
Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd и Hengyang Valin MPM Co., Ltd), и
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd;
производители от Общността:
-
Vallourec & Mannesmann France, Boulogne-Billancourt, Франция,
-
Vallourec & Mannesmann Germany GmbH, Düsseldorf, Германия,
-
Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Италия,
-
ArcelorMittal Tubular Products Ostrava, Ostrava, Чешка република,
-
ArcelorMittal Tubular Products Roman SA, Roman, Румъния,
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Испания,
-
Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Испания;
свързани търговци:
-
Almacenes Metalurgicos, SA. Barcelona, Испания;
несвързани вносители:
-
Jan van Meever BV, Meerkerk, Нидерландия,
-
Comercial de Tubos SA, Alcalá de Henares, Испания;
ползвател от Общността
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Австрия.
(10)
От гледна точка на необходимостта да се установи нормална стойност за производителите износители в КНР, на които може да не се предостави статут за ТДПИ, беше извършена проверка за определяне на нормалната стойност на базата на данни от страна аналог в обектите на следното дружество:
-
Vallourec & Mannesmann Tubes, Houston, Texas, САЩ.
3. Представителна извадка
(11)
По отношение на производителите износители и съгласно член 17 от основния регламент Комисията състави представителна извадка на базата на най-големия представителен обем износ, за който основателно би могло да се очаква, че може да подлежи на разследване в рамките на наличното време. Съставената представителна извадка се състои от четири (групи от) дружества, представляващи 70 % от обема на износа на съдействащите страни от КНР в Общността. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха консултирани засегнатите страни, които не повдигнаха никакво възражение.
(12)
По отношение на производителите от Общността и в съответствие с член 17 от основния регламент Комисията състави представителна извадка на базата на най-големия представителен обем продукция на сходния продукт в Общността, за който основателно би могло да се очаква, че може да подлежи на разследване в рамките на наличното време. Съставената представителна извадка се състои от 5 групи дружества (общо 9 дружества), представляващи 62 % от общата продукция в Общността. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха консултирани съдействащите производители, които не повдигнаха никакво възражение по отношение на съставената представителна извадка. Тъй като броят на съдействащите вносители от Общността бе ограничен, бе взето решение, че не е необходимо да се съставя представителна извадка за тях.
4. Период на разследване
(13)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2007 г. до 30 юни 2008 г. (наричан по-долу „период на разследване“ или „ПР“). Проучването на тенденциите, релевантни за оценката на вредата, обхвана периода от 2005 г. до края на периода на разследване (наричан по-долу „разглежданият период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(14)
Разглежданият продукт представлява някои видове безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (3), с произход от Китайската народна република (наричан по-долу „разглежданият продукт“). В известието за започване на процедурата (вж. съображение 1 по-горе) бе посочено, че обикновено разглежданият продукт се декларира в следните кодове по КН: ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93, като тези кодове по КН бяха дадени единствено за сведение. Същевременно при разследването се установи, че три от тези кодове по КН не се отнасят за разглеждания продукт, а именно ex 7304 11 00, ex 7304 22 00 и ex 7304 24 00, и че пет други кода по КН липсват, и по-конкретно ex 7304 31 20, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 51 81 и ex 7304 59 10.
(15)
Разглежданият продукт има много разнообразни приложения, като например в машиностроенето (включително автомобилостроенето и инженеринга), в строителството (за пилоти), при производството на енергия (като например котелни тръби), като тръби за нефтената промишленост (наричани по-долу „OCGT“), използвани като обсадни или други тръби и сондажни щанги в нефтената промишленост, както и като тръби за пренос на течности или газове (за тръбопроводи).
(16)
Безшевните тръби (наричани по-долу „SPT“) могат да бъдат доставяни на ползвателите в много различни форми. Те могат да бъдат например поцинковани, резбовани, полуготови (без да са преминали топлинна обработка), със специални краища и евентуално нарязани по определени размери. Има многобройни различни параметри за определяне на свойствата на тръбите, което обяснява факта, че по-голямата част от SPT се произвеждат по поръчка на клиента. Произвежданите SPT обикновено се свързват чрез заваряване. Въпреки това в някои специални случаи те могат да се свързват чрез резбата си или да се използват самостоятелно, като същевременно остават заваряеми.
(17)
При разследването се установи, че отделните видове на разглеждания продукт имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики въпреки някои различия в крайните приложения на различните типове безшевни тръби. Поради това те се разглеждат като един и същ продукт.
(18)
Едно сдружение на производители от КНР изтъкна, че OCTG следва да бъдат изключени от определението на разглеждания продукт поради това, че имат различни употреби, спецификации и характеристики, не са взаимозаменяеми с останалите тръби и обемът на износа от КНР в ЕС е ограничен. Същевременно при разследването се установи, че OCGT имат и химични характеристики, които са сравними с другите видове SPT, тъй като попадат в рамките на прага на CEV, който е 0,86. Освен това те имат и други основни характеристики, които са еднакви с тези на останалите видове SPT, като например външен диаметър и дебелина на стената. Що се отнася до крайните приложения на OCTG, бе установено, че определени OCTG са взаимозаменяеми с други тръби от нелегирани стомани. Предвид това, че OCTG имат еднакви основни характеристики като другите безшевни тръби и че те са взаимозаменяеми до определена степен, бе направено временното заключение, че няма основания за изключването на този вид от определението на продукта.
2. Сходен продукт
(19)
Беше установено, че разглежданият продукт и безшевните тръби, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР и на вътрешния пазар на САЩ (избрани временно за страна аналог), и безшевните тръби, произвеждани и продавани в Общността от производството на Общността, имат еднакви основни физични, химични и технически характеристики и приложения. Поради тази причина тези продукти временно са считани за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(20)
Съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(21)
Тези критерии са посочени по-долу накратко, в обобщен вид и единствено за справка:
1.
бизнес решенията се вземат и разходите се правят в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса на държавата;
2.
счетоводната документация подлежи на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предходната система на непазарна икономика;
4.
правната сигурност и стабилност се осигуряват от закони относно несъстоятелността и собствеността;
5.
обмяната на валута се извършва по пазарния курс.
(22)
В настоящото разследване трима от включените в представителната извадка производители износители подадоха заявление за получаване на статут за ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и изпратиха формуляра за заявление за получаване на статут за ТДПИ в определените срокове:
-
Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd. и Daye Special Steel Co., Ltd),
-
Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd и Hengyang Valin MPM Co., Ltd), и
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
(23)
Комисията потърси цялата информация, счетена за необходима, относно горепосочените съдействащи производители износители и при необходимост провери данните, предоставени в заявленията за получаване на статут за ТДПИ, в обектите на въпросните дружества.
(24)
При разследването се установи, че статут за ТДПИ не може да бъде предоставен на никоя от трите групи дружества от КНР, тъй като никоя от тях не отговаря на всички критерии, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, поради следните причини.
(25)
Всички три (групи от) дружества не успяха да докажат, че отговарят на критерий 3 и изглежда, че значителни нарушения са били пренесени от предходната система на непазарна икономика, т.е. всички три (групи от) дружества са се ползвали с преференциално данъчно третиране и две (групи от) дружества са получили активи на цена под пазарната стойност. След оповестяването на заключенията във връзка със статута за ТДПИ две (групи от) дружества изтъкнаха, че ползването на специални данъчни предимства не може да бъде в противоречие с критерий 3, тъй като данъчните намаления се използват и в страни с пазарна икономика. Трябва да се отбележи, че посочените дружества са се ползвали от преференциално данъчно третиране в няколко отношения, тъй като са подлежали на освобождаване от местни данъци върху доходите и са получили право на „данъчна ваканция“ (2 години данъчно освободени, след което 3 години - наполовина данъчно освободени), което се предоставя на дружества с чуждестранни инвестиции и смесени китайско-чуждестранни предприятия. Като цяло благодарение на тези схеми на преференциално данъчно третиране дружествата са получили значителни ползи, които най-вероятно са оказали съществено въздействие върху разходите и цените през ПР. Третото (третата група от) дружество(а) изтъкна(ха), че данъчните предимства, които са ползвали, не са били приложими след 1 януари 2008 г. и те са съставлявали еднократна схема за данъчни намаления, които не са могли да окажат каквото и да е влияние върху разходите на дружеството през следващите години, и освен това размерът на освобождаването от данъци е бил много малък. Трябва да се отбележи, че тази група дружества се е ползвала от намаляване на данъците за оборудването, което е закупено на вътрешния пазар през 2006 и 2007 г. (т.е. през ПР). Получените предимства не могат да бъдат считани за незначителни и поради това се прави заключението, че те са оказали несъмнено и значително въздействие върху разходите и цените през ПР.
(26)
Освен това две (групи от) дружества не изпълниха критерий 2 относно отчетността, тъй като бе установено, че едното е прихващало задължения и вземания, а другото не е имало пълни финансови отчети и не е бил прилаган последователно принципът на начисляване. След оповестяване на заключенията за статута за ТДПИ едно дружество изтъкна, че международните счетоводни стандарти не са задължителни поради малкия размер на дружеството, факта, че не е листвано на фондовата борса и е в селскостопански район. Това твърдение обаче бе отхвърлено, тъй като установените нарушения бяха много сериозни, по-конкретно одитираните отчети бяха непълни по отношение на важни аспекти и не е спазван принципът на начисляване. Тези по-скоро основни принципи на отчетността трябва да бъдат спазвани независимо от правния статут на дружеството, неговия размер и разположение. Другата група дружества изтъкна, че одиторът е удостоверил, че счетоводният баланс в одитирания финансов отчет е бил в съответствие с международните счетоводни стандарти и е преквалифицирал вече прихванатите сметки като вземания и задължения. Трябва да се отбележи, че това твърдение не е направено преди оповестяването (по-конкретно по време на проверката на място) и поради тази причина не може да бъде проверено. Освен това се отбелязва, че посочената група дружества не отрича практиката на прихващане, която сама по себе си не е в съответствие с международните счетоводни стандарти. Поради това доводът се отхвърля.
(27)
Освен това две групи дружества не доказаха, че решенията относно разходите и материалите са били вземани в зависимост от пазарните условия и без значителна намеса от страна на държавата и заради това те не доказаха, че критерий 1 е изпълнен. След оповестяването едно дружество изтъкна, че основанията, на базата на които е взето решение, че този критерий не е спазен, не са се опирали на обективни доказателства, тъй като дружеството е разполагало със свободата да взема решения относно своите продажби и ценообразуване въпреки твърдението, съдържащо се в одитираните му финансови отчети по отношение на политиката на ценообразуване между асоциираните страни. Дружеството изтъкна, че това не е било ограничение, а по-скоро изискване по отношение на оповестяването пред одитора при преразглеждането на транзакциите между „асоциираните страни“. Въпреки гореизложеното това твърдение обаче не обяснява в достатъчна степен експлицитното посочване в одитираните финансови отчети, че „когато цената е определяна от държавния департамент по стоките, то тогава тази цена е спазвана“. Поради тази причина доводът се отхвърля. Другото дружество изтъкна, че въпреки факта, че е с мажоритарно държавно участие, то е било основно под контрола на частно предприятие и не е била налице държавна намеса. Дружеството обаче не представи каквито и да е нови доводи, които да могат да доведат до промяна на заключението, че предвид действителния състав на съвета на директорите с мнозинство от членове, представляващи държавни предприятия, държавната намеса не може да бъде изключена, а и дружеството не доказа, че решенията са били вземани без значителна държавна намеса и следователно този критерий не е спазен. Трябва да се отбележи също така, че в оповестяването на заключенията относно статута за ТДПИ за тази група дружества бе включен пример за решение, което не е било взето в зависимост от пазарните условия и се е дължало на възможно държавно въздействие (безвъзмездно ползване на земя), и дружеството не представи коментар в тази връзка.
2. Индивидуално третиране (ИТ)
(28)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент за страните, попадащи в този член, се установява приложимо в национален мащаб мито, ако е необходимо, освен в случаите, при които дружествата могат да докажат, че отговарят на всички критерии, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(29)
Всички три дружества или групи от дружества от КНР, които подадоха заявление за получаване на статут за ТДПИ, подадоха и заявление за ИТ, в случай че им бъде отказан статутът за ТДПИ.
(30)
Въз основа на наличната информация бе установено, че две от трите дружества или групи от дружества отговарят на всички изисквания за ИТ, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(31)
Относно третото дружество или група от дружества мажоритарният дял се притежава от държавата. Освен това предвид този факт и значителното въздействие на държавата върху стоманодобивната промишленост в КНР не може да бъде изключено възможно заобикаляне.
(32)
Поради тази причина се направи заключението, че ИТ следва да бъде предоставено единствено на следните две дружества износители:
-
Hubei Xinyegang Steel Co,
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
3. Нормална стойност
3.1. Страна аналог
(33)
Съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент нормалната стойност за дружествата, на които не бе предоставен статут за ТДПИ, беше определена на базата на цените или конструираната стойност в страна аналог.
(34)
В известието за започване на процедурата Комисията посочи намерението си да използва САЩ като подходяща страна аналог за установяване на нормалната стойност за КНР и прикани заинтересованите страни да представят коментара си в тази връзка.
(35)
Една заинтересована страна представи мнението си за избора на страна аналог и предложи Украйна или Индия като по-целесъобразен избор за установяването на нормална стойност.
(36)
Украйна бе предложена като по-целесъобразен избор, тъй като освен че има свободна конкуренция на пазара си, процесът на производство и достъпът до суровини са сходни с тези в КНР. Трябва да се отбележи, че от 30 юни 2006 г. са наложени антидъмпингови мита върху вноса на SPT с произход от Украйна, като митата са между 12,3 % и 25,7 %. Въпреки че има няколко производители на пазара в Украйна, фактът, че е установен дъмпинг през 2006 г., показва възможното наличие на нарушения на пазарните условия и използването на тези цени и разходи на вътрешния пазар поражда опасения. При всяко положение обаче нямаше съдействащи производители от Украйна при разследването.
(37)
Същата заинтересована страна изтъкна, че Индия е по-добър избор от САЩ и предостави името на производител от Индия на сходния продукт. Този производител обаче не изяви желание да съдейства. Предвид това, че няма съдействие от производители от Индия, тя не може да бъде избрана като страна аналог.
(38)
Освен това поради размера на пазара на САЩ, броя на националните производители и значителното количество внос пазарът на САЩ е конкурентен и поради тази причина те бяха избрани временно като най-целесъобразна страна аналог. Както бе посочено в съображение 10 по-горе, един производител от САЩ оказа съдействие при разследването и предостави цялата необходима информация. Също така друг производител от САЩ изпрати непълни данни, които като цяло потвърдиха информацията на съдействащия производител от САЩ.
3.2. Определяне на нормалната стойност
(39)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставен статут за ТДПИ, беше установена на базата на проверената информация, получена от производителя от страната аналог, в съответствие с изложената по-долу методология.
(40)
Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за производителя в страната аналог дали неговите продажби на разглеждания продукт на вътрешния пазар са били представителни през ПР, т.е. дали общият им обем е представлявал поне 5 % от експортните продажби на разглеждания продукт от КНР в Общността.
(41)
След това за всеки вид на въпросния продукт, продаван от производителя от САЩ на вътрешния пазар на страната и счетен за пряко сравним с видовете на разглеждания продукт, продавани за износ в Общността, беше установено дали продажбите на вътрешния пазар са били достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха счетени за достатъчно представителни, ако обемът на този вид на продукта, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти през ПР, е представлявал 5 % или повече от общия обем на съпоставимия вид на продукта, продаван от производители от КНР за износ в Общността.
(42)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на разглеждания продукт, осъществени на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат разглеждани като извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта се установи процентът на рентабилните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар по време на ПР.
(43)
Нормалната стойност се базираше на действителната цена на вътрешния пазар, когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите за дадения вид на продукта и когато среднопретеглената цена на този вид е била равна или по-висока от производствените разходи. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на дадения вид на продукта, осъществени през ПР, независимо дали тези продажби са били рентабилни.
(44)
Когато обемът на рентабилните продажби на даден вид на продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на този вид или когато среднопретеглената цена на този вид е била по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност се базираше на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглена стойност само на рентабилните продажби на този вид.
4. Експортна цена
(45)
Във всички случаи разглежданият продукт е бил изнасян за независими клиенти в Общността и поради тази причина експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на действително платените или дължими експортни цени.
5. Сравнение
(46)
Сравнението между нормалната стойност и експортните цени беше направено на базата на цена франко завода. За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент бяха направени съответните намаления под формата на корекции с оглед на различията, които влияят върху цените и тяхната сравнимост. Бяха направени целесъобразните корекции във всички случаи, в които те бяха счетени за разумни, точни и подкрепени от проверени факти. Корекции бяха осъществени за морско навло и застраховка, обработка на товари, товарене и свързани разходи, разходи за инспекции, комисионни и банкови такси.
(47)
При наличие на физически разлики между въпросния продукт, продаван на вътрешния пазар от страна на дружествата в страната аналог, и разглеждания продукт, продаван за износ в Общността, беше направена корекция съгласно член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент. Тази корекция съответства на разумна оценка на пазарната стойност на съответната разлика.
6. Дъмпингови маржове
(48)
Временните дъмпингови маржове бяха изразени като процент от цената CIF на границата на Общността без платено мито.
(49)
Бяха установени индивидуални дъмпингови маржове за съдействащите производители износители, на които бе предоставено ИТ, на базата на сравнение на среднопретеглена нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(50)
Дъмпинговият марж за включените в представителната извадка дружества, на които не бе предоставен статут за ТДПИ или ИТ, и за съдействащите дружества, които не бяха включени в представителната извадка, бе изчислен като средна стойност на включените в представителната извадка четири дружества.
(51)
Предвид това, че равнището на съдействие в разследването бе счетено за ниско, тъй като съдействащите дружества съставляваха около 40 % от целия внос от КНР през ПР, за несъдействащите дружества бе определен приложим в национален мащаб марж, използвайки най-високия марж, установен за представителните видове на един съдействащ производител, на който не е предоставен статут нито за ТДПИ, нито ИТ.
(52)
На тази база временните равнища на дъмпинга са, както следва:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Hubei Xinyegang Steel Co Ltd
38 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd
47 %
Други съдействащи дружества
35 %
Други дружества
51 %
Г. ВРЕДА
1. Продукция на Общността и производство на Общността
(53)
В рамките на Общността сходният продукт е произвеждан от двайсет и трима производители. Поради тази причина количеството произведени стоки от тези двайсет и трима производители от Общността се счита, че съставлява продукцията на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(54)
От тези двайсет и трима производители общо петнайсет, повечето от които са членове на сдружението жалбоподател (ESTA), изявиха желание за съдействие в процедурата в рамките на срока, посочен в известието за образуване на процедурата, и сътрудничиха при разследването. Беше установено, че тези петнайсет производители съставляват основна част, в случая повече от 90 %, от общата продукция на Общността на сходния продукт. Поради тази причина петнайсетте съдействащи производители съставляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5 параграф 4 от основния регламент и са наричани по-долу „производството на Общността“. Останалите производители от Общността са наричани по-долу „другите производители от Общността“. Тези други производители от Общността не подкрепяха активно жалбата, но и не изказаха възражения по нея.
(55)
Както е посочено в съображение 12 по-горе, бе съставена представителна извадка от петима производители, съставляващи 62 % от общата продукция на Общността. Тъй като тези производители са групи от дружества, представителната извадка бе съставена от общо 9 отделни дружества.
2. Потребление в Общността
(56)
Потреблението в Общността бе установено на базата на обема на продажбите за ЕС на производството на Общността, данните на Евростат за обема на вноса за пазара на Общността, а що се касае до другите производители от Общността - на базата на направените от жалбоподателя оценки.
(57)
Пазарът на Общността за разглеждания продукт и сходния продукт се увеличаваше устойчиво между 2005 г. и ПР и увеличението достигна стойност от приблизително 24 %. Най-значителното нарастване бе между 2006 и 2007 г., когато потреблението се увеличи със 17 процентни пункта.
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Общо потребление в ЕО (в тонове)
2 565 285
2 706 560
3 150 729
3 172 866
Индекс (2005 г. = 100)
100
106
123
124
(58)
В това отношение е важно да се отбележи, че пазарът на Общността за разглеждания продукт се разделя на следните основни сегменти: машиностроене и строителство (около 60 %), производство на енергия (около 10 %), OCTG (около 8 %) и тръбопроводи (около 8 %). Поради тази причина разглежданият продукт се използва основно в машиностроенето и строителството, които отбелязаха много бърз растеж през 2007 г.
3. Внос от засегнатата държава
а) Обем на разглеждания внос
(59)
Обемът на вноса от КНР в Общността на разглеждания продукт отбеляза огромно увеличение през разглеждания период. Вносът в ЕС се увеличи с повече от 20 пъти от 2005 г.
Внос
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
От КНР (в тонове)
26 396
136 850
470 413
542 840
Индекс (2005 г. = 100)
100
518
1 782
2 057
(60)
При разбивката на вноса от КНР по различните пазарни сегменти се забелязва, че вносът от КНР е особено голям в машиностроенето и строителството (около 65 %) и тръбопроводите (около 15 %), докато OCTG и производството на енергия съставляват по-малко от 5 %.
б) Пазарен дял на разглеждания внос
(61)
Пазарният дял на вноса от КНР се установи на 1 % през 2005 г. и отбеляза устойчива тенденция на увеличение - с почти 16 процентни пункта, през разглеждания период, и по-конкретно той нарасна с 4 процентни пункта между 2005 и 2006 г., с още 10 - между 2006 и 2007 г., и с 2 процентни пункта през ПР, през който пазарният дял на вноса от КНР бе 17,1 %.
Пазарен дял
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
КНР
1,0 %
5,1 %
14,9 %
17,1 %
(62)
Същевременно вносът от КНР не е равномерно разпределен в рамките на отделните сегменти, които съставят пазара на Общността. През ПР вносът от КНР притежаваше пазарен дял от около 38 % в сегмента на тръбопроводите, 19 % в машиностроенето и строителството, 9 % в OCTG и около 7 % в сегмента на производството на енергия.
в) Цени
i) Динамика на цените
(63)
От 2005 до 2007 г. средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от КНР намаля рязко с 9 %, след което се увеличи с 2 процентни пункта от 2007 г. до ПР. Като цяло средната цена на вноса на разглеждания продукт с произход от КНР намаля със 7 % между 2005 г. и ПР.
Единични цени
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
КНР (EUR/тон)
766,48
699,90
699,10
715,09
Индекс (2005 г. = 100)
100
91
91
93
ii) Подбиване на цените
(64)
Беше извършено ценово сравнение по модели между продажните цени на производителите износители от КНР и продажните цени на производството на Общността в рамките на ЕО. За тази цел бяха сравнени цените на производството на Общността към несвързани клиенти с тези на съдействащите производители износители от засегнатата държава. При необходимост бяха направени корекции, за да се вземат предвид различията в нивото на търговия и разходите след вноса.
(65)
За изчисляването на подбиването на цените бе използвана информацията от всички включени в представителната извадка съдействащи производители от Общността, които предоставиха пълни и проверими данни за ПР. При сравнението се установи, че през ПР среднопретегленият марж на подбиването на цените, изразен като процент от продажните цени на производството на Общността, е бил 24 %.
4. Състояние на производството на Общността
(66)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи всички релевантни икономически фактори и показатели, имащи отношение към състоянието на производството на Общността. Представените по-долу данни се отнасят за цялото производство на Общността по отношение на продажбите и пазарните дялове, а за включените в представителната извадка дружества - по отношение на всички останали показатели. Данните във връзка с трите включени в представителната извадка дружества бяха изключени, тъй като: i) едно дружество бе част от голяма група с дейност в областта на черната металургия до преобразуването ѝ чрез отделяне през май 2007 г., което означава че данните преди това събитие и след това не са съпоставими; ii) друго дружество не предостави достатъчно подробни данни; и iii) едно дружество не бе в състояние да предостави действителните данни за 2008 г. и прогнози за 2009 г. С оглед на наличието на съпоставими данни за анализа на показателите за вредата и опасността от причиняване на вреда третото дружество трябваше да бъде изключено при анализа на показателите за вредата. Същевременно предвид относително ниската тежест на тези три дружества в представителната извадка това изключване по никакъв начин не оказа въздействие върху общото състояние, което очертават показателите.
а) Продукция
(67)
От равнище от около 2 000 000 тона през 2005 г. продукцията на включените в представителната извадка производители достигна до своя връх през 2007 г., а именно повече от 2 200 000 тона, което се дължеше на увеличеното търсене, както е посочено в съображение 57 по-горе, преди да отбележи спад през ПР. Като цяло продукцията се увеличи през разглеждания период със 7 % до около 2 150 000 тона през ПР.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Продукция (в тонове)
2 022 596
2 197 964
2 213 956
2 158 096
Индекс (2005 г. = 100)
100
109
109
107
б) Капацитет и равнище на използване на капацитета
(68)
Производственият капацитет беше установен на базата на номиналния капацитет на производствените единици, притежавани от включените в представителната извадка производители, като се отчитаха прекъсванията на производството и фактът, че в някои случаи една част от капацитета е била използвана за производството на други продукти в рамките на същите производствени линии.
(69)
През разглеждания период производственият капацитет на включените в представителната извадка производители остана стабилен на нива от около 2 400 000 тона.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Производствен капацитет (в тонове)
2 451 187
2 469 365
2 446 462
2 398 283
Индекс (2005 г. = 100)
100
101
100
98
Използване на капацитета
83 %
89 %
90 %
90 %
Индекс (2005 г. = 100)
100
108
110
109
(70)
През 2005 г. равнището на използване на капацитета бе 83 % и се увеличи до около 90 % за останалата част от разглеждания период. Това отразява измененията в обема на продукцията, както е посочено в съображение 67 по-горе. Като цяло равнището на използване на капацитета се измени само със 7 процентни пункта, т.е. наблюдава се леко увеличение в сравнение със значителното нарастване на потреблението, както е описано в съображение 57 по-горе.
(71)
Важно е обаче да се отбележи, че поради високото равнище на потребление включените в представителната извадка производители са осъществявали дейност при високи нива на производствения капацитет. Възможността да се достигнат високи нива на използване на капацитета се счита за важен елемент, за да бъдат постигнати удовлетворителни равнища на рентабилност за сходния продукт. Например ситуацията през разглеждания период ясно се различава от ситуацията между 2002 и 2004 г., когато поради натиска, оказван от дъмпинговия внос с произход, inter alia, от Хърватия, Русия и Украйна, използването на капацитета на производството на Общността бе едва около 66-75 % и производството на Общността претърпя загуби от между 5 и 10 %.
в) Запаси
(72)
Равнището на запасите в края на отчетния период на включените в представителната извадка производители се увеличи с 16 % през 2006 г., след което отбеляза лек спад с 3 процентни пункта през 2007 г. и загуби още един процентен пункт през ПР. Следва да се отбележи, че по-голямата част от продукцията е произведена по поръчки. Поради тази причина се счита, че релевантността на този показател в анализа на вредата е ограничен.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Запаси в края на отчетния период (в тонове)
142 303
165 070
160 668
159 924
Индекс (2005 г. = 100)
100
116
113
112
г) Обем на продажбите
(73)
През ПР обемът на извършените продажби от производството на Общността на собствената му продукция към несвързани клиенти на пазара на Общността беше около 2 000 000 тона, което е увеличение от 14 % в сравнение с равнището през 2005 г. Това увеличение може да се дължи на значителното увеличение на потреблението (описано в съображение 56 по-горе), положителните последици от което обаче бяха само частично отразени в увеличеното равнище на продажбите на производството на Общността.
Производство на Общността
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Продажби на ЕО (в тонове)
1 766 197
1 907 126
2 061 033
2 017 525
Индекс (2005 г. = 100)
100
108
117
114
(74)
Следва да се отбележи, че вносът от КНР и продажбите на производството на Общността са в конкуренция основно в три пазарни сегмента: машиностроене, строителство и тръбопроводи. 65 % от продажбите на производството на Общността и около 80 % от вноса от КНР са предназначени за тези три пазарни сегмента.
д) Пазарен дял
(75)
През разглеждания период производството на Общността загуби 5 процентни пункта от пазарния дял, който отбеляза спад от 69 % през 2005 г. на 64 % през ПР. Тази загуба на пазарен дял отразява факта, че независимо от значително увеличение на потреблението, производството на Общността беше в състояние единствено частично да се възползва от него поради голямото увеличение на вноса от КНР. Необходимо е да се припомни, че пазарният дял на вноса от КНР се увеличи от 1 % до 17,1 % през същия период (вж. съображение 61 по-горе).
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Пазарен дял на производството на Общността
68,8 %
70,5 %
65,4 %
63,6 %
Индекс (2005 г. = 100)
100
102
95
92
е) Ръст
(76)
Между 2005 г. и ПР, докато потреблението в Общността се повиши с 24 %, обемът на продажбите на производството на Общността на общностния пазар се увеличи само с 14 %, като по този начин неговият пазарен дял отбеляза спад с 5 процентни пункта. От друга страна, обемът на вноса от КНР се увеличи повече от 20 пъти и неговият пазарен дял нарасна с 16 процентни пункта през същия период. Поради тази причина се прави заключението, че въпреки растежа в определена степен на производството на Общността, то със сигурност не съумя да се възползва напълно от чувствителното увеличение на търсенето на пазара, като едновременно с това ситуацията донесе много повече ползи за вноса от КНР.
ж) Заетост
(77)
Равнището на заетостта на включените в представителната извадка производители се увеличаваше устойчиво между 2005 и 2007 г. и този ръст достигна стойност от 6 %, след което отбеляза спад с 6 процентни пункта между 2007 г. и ПР. Като цяло равнището на заетостта на включените в представителната извадка производители остана стабилно между 2005 г. и ПР (на равнище от около 9 100 лица). Това показва, че включените в представителната извадка производители са увеличили своята ефикасност, като в същото време обемът на продукцията е намалял със 7 % (вж. съображение 67 по-горе).
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Заетост (брой лица)
9 119
9 444
9 644
9 151
Индекс (2005 г. = 100)
100
104
106
100
з) Производителност
(78)
Производителността на работната сила на включените в представителната извадка производители, измерена като количество произведени стоки (в тонове) на едно лице за година, се увеличаваше устойчиво през разглеждания период и достигна през ПР до равнище със 7 % по-високо, отколкото през 2005 г. Това съответства на факта, че равнището на заетостта остана стабилно през разглеждания период, като в същото време продукцията нарасна със 7 %.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Производителност (в тонове на заето лице)
369
387
386
395
Индекс (2005 г. = 100)
100
105
105
107
и) Заплати
(79)
Средната заплата на заето лице се увеличи със 7 % между 2005 и 2006 г., с още 8 процентни пункта между 2006 и 2007 г. и остана почти стабилна между 2007 г. и ПР. Като цяло средната заплата на заето лице отбеляза ръст от 16 % през разглеждания период. Увеличението на средните разходи за заплати се дължи отчасти на факта, че съкращението на работни места за тези производители от Общността, при които средните заплати са били относително ниски, е компенсирано от ръста на броя на персонала за производителите от Общността, при които средните заплати са били сравнително високи. Тъй като средното увеличение на заплатите беше частично компенсирано от значителен ръст на производителността, общото въздействие по отношение на разходите за труд не беше особено значително.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Годишни разходи за труд на едно лице (в евро)
46 527
49 968
53 704
54 030
Индекс (2005 г. = 100)
100
107
115
116
й) Фактори с въздействие върху продажните цени
(80)
Продажните цени на включените в представителната извадка производители се увеличиха значително (с 21 %) между 2005 и 2007 г. и останаха стабилни през ПР. Увеличението на продажните цени едновременно с ръста на обема на продажбите се обяснява с факта, че и разходите са се увеличили през същия период. Производителите от Общността успяха да отразят това увеличение на разходите в своите продажни цени към клиентите. Поради тази причина едва през ПР увеличаващият се натиск от страна на продуктите от КНР започна да предизвиква първите ясни последици върху продажните цени, когато цените на производството на Общността останаха стабилни въпреки увеличението на разходите от 4 процентни пункта.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Единична цена на пазара на ЕО (EUR/тон)
983
1 047
1 188
1 192
Индекс (2005 г. = 100)
100
106
121
121
(81)
Както е видно от таблицата по-долу, увеличението на разходите основно се дължеше на ръст на цените на суровините. Производството на Общността показа голяма ефикасност по отношение на задържането на увеличението на разходите за труд и другите общи разходи. Въпреки това увеличението на цените на суровините можеше единствено да бъде компенсирано със съответстващо увеличение на продажните цени и това ставаше все по-трудно през разглеждания период.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Общо разходи на тон
863
863
974
1 007
Индекс (2005 г. = 100)
100
100
113
117
Разходи за суровини
498
532
603
622
Индекс (2005 г. = 100)
100
107
121
125
к) Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
(82)
През разглеждания период рентабилността на продажбите на сходния продукт на включените в представителната извадка производители, изразена като процент от нетните продажби, отбеляза увеличение от 12,1 % (през 2005 г.) на 17,9 % (през 2007 г.), след което намаля на 15,4 % през ПР. Така рентабилността се увеличи с 3 процентни пункта между 2005 г. и ПР.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Рентабилност на продажбите на ЕО на несвързани клиенти (% от нетните продажби)
12,1 %
17,3 %
17,9 %
15,4 %
Индекс (2005 г. = 100)
100
143
147
127
Възвръщаемост на инвестициите (печалба в % от нетната балансова стойност на инвестициите)
47,1 %
85,1 %
79,2 %
51,7 %
Индекс (2005 г. = 100)
100
181
168
110
(83)
Възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, в общи линии следва тенденциите по отношение на рентабилността. Тя се увеличи от равнище от 47 % през 2005 г. на 85 % през 2006 г. През 2007 г. отбеляза спад на 79 % и последващо намаление на 52 % през ПР. Като цяло възвръщаемостта на инвестициите се увеличи с 4,6 процентни пункта през разглеждания период.
л) Парични потоци и способност за привличане на капитал
(84)
През 2005 г. нетните парични потоци от обичайната дейност бяха почти 367 млн. евро. През 2006 г. те се увеличиха до около 684 млн. евро, достигайки до 1 млрд. евро през 2007 г., преди да отбележат спад до около 630 млн. евро през ПР. Липсваха индикации за затруднения от страна на производството на Общността при привличането на капитали.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Парични потоци (в евро)
367 215 052
684 541 347
1 034 223 612
634 658 147
Индекс (2005 г. = 100)
100
186
282
173
м) Инвестиции
(85)
Годишните инвестиции на включените в представителната извадка производители в производството на сходния продукт отбелязаха увеличение с 83 % между 2005 и 2006 г., след което с още 94 процентни пункта между 2006 и 2007 г. и след това (през ПР) те се увеличиха единствено незначително. Като цяло инвестициите се увеличиха с около 185 % между 2005 г. и ПР. Тези инвестиции на производството на Общността бяха насочени към следните основни цели: подобряване на качеството на продуктите, увеличаване на ефикасността на обектите, разработване на нови продукти и процеси, подобряване на промишлената безопасност и опазването на околната среда. Те не доведоха до увеличение на производствения капацитет.
Представителна извадка
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Нетни инвестиции (в евро)
99 895 036
182 508 624
276 813 902
284 860 412
Индекс (2005 г. = 100)
100
183
277
285
(86)
Счита се, че производството на Общността е насочило много значителен обем от ресурсите си към инвестиции през разглеждания период. Това следва да бъде разглеждано в контекста на много ниското равнище на инвестициите, което е било възможно през предходните години, когато нивата на рентабилност на производството на Общността са били изключително ниски или дори негативни. Поради големите времеви рамки на периода, в който производството на Общността е понасяло отрицателното въздействие и от дъмпинговия внос с произход от Хърватия, Русия и Украйна и през който инвестициите е трябвало значително да бъдат намалени (4), не е било възможно да се достигне до необходимото равнище на инвестиции. Поради тази причина увеличението на равнището на печалба през разглеждания период бе от основно значение, за да позволи на производството на Общността да направи тези инвестиции, които са били отлагани дълго време. Не са извършени инвестиции с цел увеличаване на производствения капацитет поради нарастващите опасения относно възможността за печалба от увеличеното търсене, породени от устойчивото разрастване на вноса от КНР.
н) Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от предходен дъмпинг
(87)
Като се имат предвид обемът, пазарният дял и цените на вноса от засегнатата държава, може да се смята за значително въздействието на действителните дъмпингови маржове върху производството на Общността в условията на свиващо се търсене. Важно е да се припомни, че антидъмпинговите мерки бяха наложени през 2006 г., за да бъде неутрализиран причиняващият вреда дъмпингов внос от няколко други страни. Добрите финансови резултати, които постигна производството на Общността през разглеждания период, със сигурност му дадоха възможност да се възстанови в известна степен от предходния дъмпинг. Същевременно бе установено, че производството на Общността не е могло да се възползва в пълна степен от изключителното разрастване на пазара, наблюдавано през периода на анализа (вж. съображение 75 по-горе), тъй като пазарните дялове, които преди това са били заети от вноса, предмет на антидъмпингови мерки, се заеха от вноса на ниски цени от КНР, който също в известна степен е довел до загуба на пазарни дялове от страна на производството на Общността. Това развитие със сигурност имаше последици по отношение на ограничаване на пълното възстановяване на производството на Общността и по отношение на инвестициите и разширяването на производствения капацитет с оглед да се отговори на разрастването на пазара (вж. съображение 86 по-горе). Поради тази причина може да се направи заключението, че възстановяването на производството на Общността от предходния дъмпинг не може да бъде считано за приключило и че производството на Общността е останало уязвимо от причиняващите вреда последици, вероятно предизвикани от наличието на значително количество дъмпингов внос на пазара на Общността.
5. Заключение относно вредата
(88)
Проверените данни показват определени аспекти за причиняване на вреда. В действителност в контекста на сериозен ръст на пазара (+ 24 %) производството на Общността бе в състояние да отбележи единствено частично увеличение на продажбите си на общностния пазар (+ 14 %), което доведе до намаление на неговия пазарен дял (от 69 % до 64 %). В такава обстановка обаче производството на Общността съумя да запази достатъчно високо равнище на използване на капацитета и цени, така че неговата рентабилност остана на добри нива (около 15 % през ПР). В заключение може да се счита, че която и да е вреда, понесена от производството на Общността, е била ограничена и не е довела до значителни икономически затруднения.
(89)
Предвид гореизложеното се прави заключението, че през ПР производството на Общността не е понесло значителна вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.Следва също така да се подчертае обаче, че производството на Общността е излизало от период, в който е понасяло вредата от дъмпинг, довел до приемането на антидъмпингови мерки през 2006 г. Ако производството на Общността успя в известна степен да се възстанови от предходната ситуация на понасяне на вреда, то това бе основно благодарение на значителното разрастване на пазара между 2005 г. и ПР. Въпреки че приемането на антидъмпинговите мерки през юни 2006 г. премахна причиняващите вреда последици от дъмпинга от няколко страни, то през ПР на пазара на Общността бе налице значителен дял на дъмпингови продукти, продавани на много ниски цени (внос от КНР). Ако пазарната обстановка се измени и разрастването на пазара, наблюдавано през разглеждания период, се преустанови и се промени предходната тенденция на растеж, то производството на Общността би било напълно изложено на възможните причиняващи вреда последици от този дъмпингов внос. Поради тази причина се прави заключението, че въпреки че производството на Общността не е понесло значителна вреда през ПР, то е било уязвимо в края на този период.
Д. ОПАСНОСТ ОТ ПРИЧИНЯВАНЕ НА ВРЕДА
1. Вероятно развитие на потреблението в Общността, вноса от засегнатата държава и състоянието на производството на Общността след периода на разследване
(90)
За да бъде преценено дали производството на Общността е било изложено на опасност от понасяне на вреда, някои от установените аспекти за разглеждания период и ПР трябваше да бъдат допълнително анализирани. Този допълнителен анализ бе проведен на базата на данните, събрани във връзка с основните показатели за вредата за 2008 и 2009 г. За тази цел бе поискана информация от включените в представителната извадка дружества, които да я попълнят в своите отговори на въпросника, статистическата информация бе актуализирана и бяха анализирани други предоставени от страните факти. На тази база бе установено, както следва:
1.1. Потребление в Общността
(91)
Очаква се потреблението в Общността, което нарастваше до ПР, да намалее значително, най-малко с 30 % между края на ПР и 2009 г. Тази прогноза се базира на наличната обществена информация, подкрепена също така от предоставените от жалбоподателя данни и прогнозите на включените в представителната извадка производители от Общността.
(92)
Наред с това жалбоподателят предостави данни по пазарни сегменти, които подкрепят прогнозата за значително намаление във всички сектори, с изключение на OCTG, за който се счита, че е по-малко засегнат от иначе силния общ спад на търсенето.
1.2. Внос от КНР и засегнат пазарен дял
(93)
Дъмпинговият внос от КНР продължи да се увеличава значително до края на ПР. Тенденцията към увеличение на годишна база на този внос се потвърждава най-малко до края на 2008 г. Предвид свиването на потреблението от последните месеци на 2008 г. се очаква пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР да се увеличава също така през 2009 г.
(94)
Прогнозира се, че вносът от КНР ще остане основно в сегмента машиностроене и строителство, както и в сегмента на тръбопроводите, както бе посочено в съображение 60 по-горе.
(95)
Дори и ако в резултат от намаляващото търсене на пазара общият обем на вноса намалява, което обаче не се очаква да бъде в значителен размер, вносът от КНР ще увеличава пропорционално своя пазарен дял в тези сегменти, в които той е бил традиционно значителен. Вероятно е вносът на ниски цени да привлича дори още повече клиенти в рамките на пазар, в който стопанските субекти се стремят към все по-голямо съкращение на разходите.
(96)
Вследствие на това се прогнозира, че изчисленият пазарен дял на вноса от КНР ще се увеличава. В зависимост от динамиката на потреблението пазарният дял на вноса от КНР би могъл дори да се увеличи с няколко процентни пункта между 2008 и 2009 г. предвид настъпателната политика на разрастване на пазара, която бе наблюдавана през последните години (вж. съображение 61 по-горе и съображения 114 и 115 по-долу).
(97)
Относно цените на вноса на разглеждания продукт сдружението на износителите от КНР („CISA“) изтъкна, че тези цени са се увеличили значително след ПР.
(98)
Потвърждава се, че от данните на ЕВРОСТАТ се установява такова увеличение след ПР. В това отношение трябва да се отбележи, че то в някои случаи е значително (до 33-43 %). Разследването обаче сочи, че това увеличение отразява общото увеличение на цените на определени суровини (стомана, железен скрап и необработени чугуни) и на енергийните разходи, което се наблюдаваше в световен мащаб между април и октомври 2008 г., и че това увеличение не е ограничило подбиването на цените, което очевидно остава значително.
1.3. Продукция, производствен капацитет и използване на капацитета на производството на Общността
(99)
Прогнозира се, че производството на Общността ще намалее с между 20 и 35 процентни пункта между ПР и 2009 г., като тази тенденция бе потвърдена от прогнозите, представени от включените в представителната извадка дружества. От анализа на тези прогнози може да се заключи, че общото намаление на продукцията също отразява факта, че в контекста на общ спад на потреблението търсенето на определени видове на продукта е отбелязало намаление, което е по-малко от търсенето на други видове на продукта, така че се прогнозира промяна в продуктовия микс.
(100)
От информацията, предоставена от включените в представителната извадка дружества, изглежда, че се прогнозира производственият капацитет да остане стабилен през 2009 г., като едновременно с това се очаква използването на капацитета да отбележи рязък спад до равнище около 70 % през същата година. Това съответства на резкия спад на потреблението, както е посочено в съображение 91. При проверките на място вече бе установено следното: i) намаляване на смените (най-често от 18 на 15 на седмица); ii) увеличаване на броя на уволнените служители и временните съкращения, и iii) увеличени периоди на затваряне на обектите по време на официални празници. Необходимо е да се припомни, че при минали разследвания вече е установено, че не е вероятно производството на Общността да осъществява дейност по устойчив начин при равнище на използване на капацитета, което е по-малко от 75 % (вж. съображение 71).
1.4. Продажби на производството на Общността на общностния пазар (обем и цени)
(101)
Прогнозира се, че продажбите на производството на Общността на пазара на ЕО ще отбележат значителен спад поради същите причини, които бяха посочени в съображение 99 по-горе, най-малко в размер, съответстващ на свиването на потреблението, като е вероятно той да бъде дори и по-значителен според прогнозите на включените в представителната извадка производители.
(102)
Тъй като се прогнозира, че производството на Общността ще загуби още пазарен дял в рамките на ЕО поради дъмпинговия внос от КНР, то ще бъде принудено да разчита в по-голяма степен на експортните пазари. Включените в представителната извадка дружества отчетоха спад на продажбите в Общността, който е по-висок, отколкото намалението на общата продукция, тъй като продукцията за износ ще остане по-скоро стабилна в сравнение с производството на стоки, предназначени за пазара на Общността. Причината за това е фактът, че експортната дейност на производството на Общността е съсредоточена в сегментите на OCTG (35 %), тръбопроводите (25 %) и производството на енергия (13 %), докато тръбите за строителството и машиностроенето съставляват едва 16 % от износа на производството на Общността (в сравнение с 60-те % за продажбите на такива продукти на пазара на ЕО, вж. съображение 73 по-горе).
(103)
Производството на Общността предостави информация, според която обемът на продажбите вече е намалял и/или се прогнозира значителен спад, а именно в определени пазарни сегменти, в които присъствието на стоки от КНР се налага във все по-голяма степен (например машиностроене и строителство и тръбопроводи).
(104)
По отношение на продажните цени се прогнозира от страна на включените в представителната извадка производители, че те ще останат стабилни, що се отнася до средните стойности спрямо цените през ПР.
(105)
Динамиката на продажните цени обаче няма да е напълно представителна за действителния спад на цените, който се очаква да се наблюдава по отношение на продуктите. Причината за това е, че поради натиска на цените на вноса от КНР производството на Общността полага усилия да премине към произвеждане на тръби от по-висок клас. Вследствие на това делът на продуктите от по-нисък клас в общите продажби на производството на Общността ще отбележи спад, значително по-голям от средния спад на общите продажби, като поради тази причина тежестта на продуктите с по-висока продажна цена ще бъде пропорционално по-голяма. Това е причината, поради която се прогнозира, че средният спад на цените ще бъде по-ограничен, отколкото намалението на цените, което ще понесат продуктите, които са в по-пряка конкуренция с дъмпинговия внос от КНР.
(106)
Затова бе събрана информация от производството на Общността във връзка с динамиката на цените на известен брой представителни видове на продукта, за които бе установено, че са в пряка конкуренция с дъмпинговия внос от КНР през ПР. На базата на този анализ бе установено, че цените на важните видове на продукта, които са били внасяни в значителни количества от КНР през ПР, са отбелязали увеличение през втората половина на 2008 г., за да бъде отразено в известна степен увеличението на разходите, което бе посочено в съображение 98 по-горе.
1.5. Цени/разходи на производството на Общността
(107)
Бе формулирано искане пред включените в представителната извадка дружества да предоставят данни във връзка с прогнозираната динамика на техните разходи за разглеждания продукт, както и във връзка с основните разходи.
(108)
От предоставените данни е видно вероятно общо увеличение на разходите. Това се дължи на два основни фактора. На първо място се очаква спадът в работната сила, причинен от по-ниския обем продукция и равнище на използване на капацитета, да не доведе до съответстващо намаление на разходите за труд поради използването на временните съкращения и намаленото работно време, които биха могли да увеличат средните разходи за труд. На второ място промяната в продуктовия микс в посока на продукти с по-висока стойност (въпреки че не е задължително да са с по-висока рентабилност) означава, че също и средните разходи (включително и разходите за суровини) ще се увеличат. Наред с това очевидният спад на ефикасността поради намаления обем и неоптималното използване на капацитета ще доведат до пропорционално увеличение на постоянните разходи.
1.6. Пазарен дял на производството на Общността
(109)
Прогнозира се, че пазарният дял на производството на Общността ще намалее с няколко процентни пункта между ПР и 2009 г. поради увеличения натиск от страна на дъмпинговия внос от КНР (вж. съображения 93 и 101 по-горе) в контекста на силно свиващ се европейски пазар.
1.7. Рентабилност на производството на Общността
(110)
Според данните, предоставени от производителите от Общността, рентабилността на производството на Общността е отбелязала лек спад с 0,5 процентни пункта между ПР и 2008 г. Същевременно се съобщава, че рентабилността е спаднала значително до края на 2008 г. и се прогнозира още по-сериозно намаление до около 2 % за 2009 г.
(111)
Необходимо е да се припомни, че за минали периоди вече бе установена особено ниска рентабилност на производството на Общността при равнище на използване на капацитета под 75 %. Това бе установено за случая през периода, обхванат от приключеното с Регламент (ЕО) № 954/2006 на Съвета (5) разследване и по време на който използването на капацитета е отбелязало значителен спад поради натиска на дъмпинговия внос и от Хърватия, Русия и Украйна.
1.8. Заключение относно вероятното развитие на потреблението в Общността, вноса от засегнатата държава и състоянието на производството на Общността след периода на разследване
(112)
Извършеният по-горе анализ във връзка с вероятното развитие на потреблението, вноса на дъмпингови продукти от КНР и основните показатели за вредата за периода между ПР и 2009 г. (вж. съображения 90-111) показва значително влошаване на икономическото състояние на производството на Общността, което вече се наблюдава и се прогнозира, че ще продължи, дори ще се усложни още повече в близкото бъдеще. Това е ясно от очевидното намаление на продукцията, обема на продажбите на ЕО, пазарните дялове и рентабилността (около -13 процентни пункта). Настоящата оценка бе направена на базата на данните, които са свързани с прогнозите, подкрепени от достатъчно подробни факти. По-конкретно тенденциите за периода след ПР и до края на 2008 г. можаха до голяма степен вече да бъдат проверени в хода на осъществените проверки на място. Допълнителни факти (особено във връзка със спада на продажните цени и обема и за 2009 г.) бяха предоставени в хода на разследването. Дори ако при прогнозите по принцип няма гаранции, че посочените тенденции ще се реализират точно според предварителните очаквания, в случая може да се счита, че е много вероятно прогнозите да се изпълнят. Поради тази причина се прави заключението, че производството на Общността е изправено пред ситуация на значителна вреда още през първите месеци на 2009 г.
2. Опасност от причиняване на вреда
(113)
В съответствие с член 3, параграф 9 от основния регламент бе проучено кои факти, ако има такива, биха довели до ситуация, при която дъмпинговият внос би причинил вреда на производството на Общността. В това отношение бе обърнато специално внимание на: i) динамиката на дъмпинговия внос; ii) наличието на неоползотворен капацитет на износителите; iii) равнището на цените на вноса от КНР, и iv) равнището на складовите наличности.
2.1. Динамика на обема на дъмпинговия внос
(114)
Вносът от КНР отбеляза огромно увеличение от 26 000 тона на 543 000 тона между 2005 г. и ПР, както е посочено в съображение 59 по-горе. Този внос последователно се налагаше на много по-ниски цени, което значително подби предлаганите на пазара на Общността цени от страна на други източници за снабдяване. Значителното увеличение на пазарния дял на дъмпинговия внос (вж. съображение 61 по-горе) потвърждава, че динамиката на този внос не е била следствие от нарастване на търсенето. Обратно, изглежда, че тази динамика се е дължала до голяма степен на стратегия за изместване от пазара на дъмпинговия внос от други източници (вж. съображение 141 по-долу), като целта е била масирано навлизане на нов пазар. Увеличението на цените на вноса, наблюдавано през втората половина на 2008 г., се дължеше изцяло на значително нарастване на разходите за суровини, което се изрази в увеличение в световен мащаб на разходите за безшевни тръби и не съответства на каквото и да е намерение за намаляване на ценовата разлика с цените на другите доставчици на пазара на ЕО.
(115)
На тази база се счита, че не може да бъде установена пряка връзка между динамиката на потреблението и равнището на дъмпинговия внос. Вместо това се счита, че увеличението на дъмпинговия внос между 2005 г. и ПР е щяло да се осъществи при всяко положение, дори и в ситуация на стабилно потребление, като единствената разлика би била по-голямото въздействие върху пазарните дялове на другите доставчици. Не може да се изключи, че дъмпинговият внос вече щеше да е оказал значителна вреда на производството на Общността през разглеждания период, ако потреблението не беше нараснало с темпа, който се наблюдаваше в действителност. Поради тази причина се счита, че тенденцията към спад на общото състояние на пазара на Общността не би имала никакво значимо въздействие върху динамиката на обема на дъмпинговия внос. Най-вероятно настъпателната стратегия за навлизане на пазара на Общността през разглеждания период ще продължи, като общата цел ще бъде заемане на пазарни дялове за сметка на други стопански субекти с дъмпингов внос на ниски цени.
(116)
Най-скорошните налични данни по отношение на цялата 2008 г. показват, че вносът е 507 589 тона, т.е. по-висок от този за 2007 г., но малко по-малък от този през ПР. Наред с това данните за последните два месеца на 2008 г. сочат, че вносът дори се е увеличил в сравнение със същия период на предходната година (84 000 тона през 2008 г. спрямо 79 000 тона през 2007 г.) независимо от факта, че при разследването се установиха ясни признаци за спад на търсенето, което вече се наблюдаваше през ноември 2008 г. на пазара на Общността. Може да се направи заключението, че според най-скорошната налична информация обемът на вноса от КНР може да се счита най-малко за стабилен. В това отношение трябва да се отбележи, че дори в случай че динамиката на дъмпинговия внос покаже в краткосрочен план различна тенденция в сравнение с минали периоди, т.е. вносът остане стабилен или започне да намалява, то тази информация винаги трябва да бъде разглеждана и анализирана в контекста на динамиката на потреблението. Казано по друг начин, констатациите относно този фактор не следва да се базират само на наблюдение на динамиката на дъмпинговия внос в абсолютни стойности, но и да се отчита пазарната среда, в която се наблюдава динамиката, и дали те може да са довели до увеличение или намаление на пазарния дял на този дъмпингов внос. От наличната информация е видно, че не само дъмпинговият внос е показал значително увеличение на пазарните си дялове през разглеждания период, но и че не са се наблюдавали признаци за преустановяване или изменение на тази тенденция в период, по времето на който търсенето вече е започнало да се свива. Вследствие на това се очаква пазарният дял на дъмпинговия внос от КНР да се увеличава (вж. съображение 96 по-горе). Поради гореизложеното се прави заключението, че предвид очаквания съществен спад на потреблението натискът от този дъмпингов внос на пазара на Общността вероятно ще се увеличи значително.
2.2. Наличие на неоползотворен капацитет на износителите
(117)
При анализа на информацията, предоставена от включените в представителната извадка производители износители, се установи, че е било прогнозирано в тези дружества да се извърши увеличение на капацитета от най-малко 740 000 тона през 2008 г. Освен това производството на Общността изтъкна, че две включени в представителната извадка дружества са планирали строителството на заводи за безшевни тръби, чийто капацитет да достигне до 500 000 тона до средата на 2009 г. Проверката на прогнозираното увеличение на капацитета може, разбира се, да бъде извършена единствено ако то е налице и поради тази причина е трудно да се оцени бъдещото наличие на неоползотворен капацитет, който съществува в КНР. Дори само при разглеждане на отговорите на включените в представителната извадка износители от КНР може обаче да се направи заключението, че от гледна точка на факта, че общото потребление в Общността е било изчислено на 3 300 000 тона през ПР, е налице значителен производствен капацитет в КНР. В допълнение жалбоподателят предостави надеждни данни относно това, че два нови завода за безшевни тръби влизат в експлоатация през януари 2009 г. в КНР. Само тези заводи, с капацитет от около 400 000 тона всеки един от тях, имат възможност да осигуряват доставките за една четвърт от пазара на ЕО.
(118)
Освен това информацията, предоставена от китайското сдружение на производителите (CISA), определя общата продукция в КНР на около 20 млн. тона. Включените в представителната извадка производители от КНР съобщиха, че като средна стойност техният износ е съставлявал 27 % от общите им продажби през ПР, което е увеличение спрямо стойността на същия показател през 2005 г. (17 %). Поради тази причина може да се заключи, че през разглеждания период износителите от КНР са увеличили значително своята експортна дейност, което се изразява в много съществено нарастване на износа им в абсолютни стойности, тъй като общите продажби на включените в представителната извадка производители са отбелязали ръст от повече от 56 % през разглеждания период. Няма индикации, че тази тенденция, представляваща последица от увеличението на продукцията и на експортната дейност, може да се промени в близко бъдеще.
(119)
Процентът на износа от КНР в Общността (като процент от общия износ от КНР) отбеляза значителен ръст през разглеждания период (от 1 % през 2005 г. на 9 % през ПР). Това идва да потвърди, че през разглеждания период вече е настъпвала съществена промяна в експортните дейности и че Общността е придобила значимост в пазарната стратегия като цяло на износителите от КНР. Другите основни пазари са САЩ с 36 % (31 % през 2007 г.), Алжир с 6 % (2 % през 2006 г.) и Южна Корея с 6 % (3 % през 2005 г.). На тази база може да се очаква значителна част от наскоро създадения свръхкапацитет да бъде насочена към пазара на ЕО. Освен това може да се очаква в средносрочен план значително свиване на някои от тези пазари, а именно на пазара на САЩ, така че освободеният от тези пазари капацитет лесно би могъл да се пренасочи към ЕО. Това пренасочване може да не е било осъществено в по-значителна степен до настоящия момент, тъй като според статистиката на КНР и информацията, събрана от включените в представителната извадка производители от КНР, цените на пазара на ЕО досега са били малко по-ниски от тези на останалите пазари. Може да се очаква обаче, че в случай на значително намаление на обема, продаван на другите пазари, лесно ще бъдат пренебрегнати съображенията във връзка с цената, предвид необходимостта от запазване на количеството произведени стоки и използването на капацитета на достатъчно високи равнища. Освен това може да се очаква пазарите като този на Общността, а именно тези пазари, в които се е оказало сравнително лесно и много успешно навлизането на продуктите, да станат предпочитаната цел за едно такова пренасочване.
2.3. Цени на вноса от КНР
(120)
През разглеждания период цените на вноса от КНР бяха значително по-ниски не само от цените на производството на Общността, но и от цените на вноса от другите страни. Това се потвърждава от анализа на подбиването на цените, както е посочено в съображение 65 по-горе и съображение 142 по-долу. Бе установено, че много значителното и системно (т.е. относително хомогенно по видове на продукта) подбиване на цените е осигурило устойчиво разрастване на пазарния дял на дъмпинговия внос през разглеждания период. Поради тази причина през този период беше налице ясна връзка между увеличението на пазарните дялове на дъмпинговия внос и намалението на пазарните дялове на продажбите от другите източници, включително и от производството на Общността, и това предимство можеше да бъде постигнато благодарение на очевидната разлика в продажните цени. Ако това не доведе до значителна вреда за производството на Общността през разглеждания период, то това е единствено поради разрастването на пазара на Общността, което даде достатъчно добра възможност на производството на Общността да запази обема на своята продукция, производствен капацитет, продажби и равнища на рентабилност.
(121)
Няма основание да се счита, че в икономическа среда, характеризираща се със значително свиване на търсенето, би могла да е налице тенденция да се увеличават ниските цени. Обратно, от гледна точка на доставчиците в контекста на свиване на потреблението се очаква ниските цени да запазят нивата си, като целта е заемане на нови пазарни дялове или най-малко запазване и консолидиране на съществуващите пазарни дялове. Едновременно с това тези производители на стоки, включващи разглеждания продукт, които вече купуваха стоки на ниски цени, ще упражняват натиск да запазят тези цени ниски или дори да ги понижат, за да не надхвърлят своите планирани разходи. Производителите, които в миналото са показвали предпочитание към продукти на по-високи цени, ще се опитат да съкратят своите производствени разходи при възможност и поради тази причина ще се насочат към материали на ниски цени, макар да е възможно да се наложи това да е отчасти за сметка на качеството на продукта и на надеждността на доставките например.
(122)
Бе посочено в съображение 98 по-горе, че е установено за цените на вноса от КНР определено увеличение след ПР. Тъй като това увеличение отразява ръст в световен мащаб на цената на някои важни суровини, не може да бъде изключено, че подобно увеличение ще е само временно и че тази тенденция ще се промени веднага щом цената на тези суровини спадне. Освен това тъй като тези суровини са стоки, наблюдаваното увеличение в цените им е било отразено от всички производители в крайната цена на безшевните тръби, доколкото това е било възможно. Също така производството на Общността беше принудено да отрази това увеличение на разходите в своите продажни цени, които поради тази причина отбелязаха ръст. Поради това, тъй като се наблюдаваше увеличение на всички цени на пазара, цените на дъмпинговия внос продължават да бъдат в значителна степен по-ниски от продажните цени на производството на Общността дори и в периода след ПР.
(123)
В заключение може да се каже, че отрицателните последици от много ниските цени на дъмпинговия внос са в два аспекта: i) от една страна е вероятно значителната ценова разлика да причини промяна в посока към дъмпинговия внос, тъй като ползвателите най-вероятно ще закупуват все по-големи количества от стоките, които се продават на ниски цени; ii) от друга страна е вероятно съществуването на такива ниски цени на пазара да бъде използвано от купувачите като средство при договарянето на намаление на цените, предлагани от производителите на Общността и другите източници, като по този начин се стигне до понижение както на обема, така и на цените. И ако тези последици могат да бъдат поставени под съмнение в ситуации, при които ценовите разлики не са съществени, в настоящия случай и предвид установеното много значително подбиване на цените се очаква произтичащата вреда да бъде сериозна.
2.4. Равнище на складовите наличности
(124)
Този фактор не е от особено значение за анализа, тъй като обикновено запасите се държат от търговците, а не от производителите. Въпреки някои твърдения на производството на Общността не можаха да бъдат установени факти за това, че е достигнато равнище на складови наличности, което би могло да окаже значително въздействие върху пазара в близко бъдеще.
2.5. Други аспекти
(125)
Следва също да се подчертае, че за никой от включените в представителната извадка производители от КНР не е установено да отговаря на критериите за получаване на статут за ТДПИ, тъй като се счита, че наред с другите причини тези дружества все още осъществяват дейност при наличие на държавна намеса (в действителност всички от тях най-малко не успяха да отговорят на критерий 1 или на критерий 3). В ситуация на икономическа криза в световен мащаб е вероятно правителството на КНР да се опита да окаже по-нататъшно въздействие в подкрепа на тези дружества (или техните доставчици), като по този начин им помогне да запазят ниското ниво на разходите си и да съхранят (дори да увеличат) своето ценово предимство на пазара на ЕО. И на последно място се счита, че износителите от КНР осъществяват дейност в среда, която лесно би могла да им предостави възможности за по-нататъшно запазване на ценовото им предимство, дори и ако другите доставчици на пазара на Общността намалят цените си, за да съкратят разликата с цените на дъмпинговия внос по време на разглеждания период. Дори и в случай че натискът от значителното подбиване на цените от страна на дъмпинговия внос през ПР доведе до намаление на равнището на цените на производството на Общността, не може да бъде изключено по-нататъшно понижение на цените на износителите от КНР, с което ще се цели запазване на наблюдаваната разлика през ПР.
3. Заключение относно опасността от причиняване на вреда
(126)
Необходимо е анализираните в съображения 113-125 фактори за опасността от причиняване на вреда да бъдат разглеждани в контекста на конкретната ситуация на пазара, която се измени след ПР и е вероятно да се запази поне в най-близко бъдеще в рамките на пазара на ЕО. В обстановка на значителен спад на потреблението, който беше посочен в съображение 91 по-горе, вносът от КНР съставлява значителна опасност от причиняване на вреда поради:
i)
рекордното увеличение на обема като абсолютни и относителни стойности в рамките на пазара на Общността, което е израз на стратегия за навлизане на пазара в съчетание с устойчиво развитие след ПР въпреки свиването на търсенето;
ii)
неговия потенциал за бъдещо увеличение в абсолютни и/или относителни стойност поради наличието на значителен неоползотворен производствен капацитет в КНР и вероятното свиване на други пазари, вследствие на което още по-голямо количество продукция би могло да бъде пренасочено към Европа; и
iii)
значителната ценова разлика в сравнение с тази за сходния продукт в Общността или от други страни, която вероятно ще благоприятства насочването към дъмпинговия внос от КНР и ще понижи равнището на цените на пазара на Общността.
Временно се прави заключението, че при липса на мерки дъмпинговият внос от КНР ще доведе до непосредствена значителна вреда за уязвимото производство на Общността, и по-специално до намален обем на продажби, пазарен дял, продукция и рентабилност.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(127)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията проучи дали дъмпинговият внос е нанесъл вреда на производството на Общността или представлява опасност от причиняване на вреда в степен, която позволява определянето ѝ като значителна. Разгледани бяха също известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които по същото време са могли да нанесат вреда на производството на Общността или да представляват опасност от причиняване на вреда, за да се гарантира, че евентуалната вреда, причинена от тези други фактори, не е отнесена към дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(128)
Между 2005 г. и ПР обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт с произход от КНР се увеличи повече от 20 пъти (от 26 273 на 542 840 тона), а делът му на пазара на Общността се покачи с повече от 16 процентни пункта (от 1 на 17,1 %). Средната цена на този внос намаля между 2005 г. и ПР и остана значително по-ниска от средната цена на всички други източници за снабдяване.
(129)
Както е посочено в съображение 65 по-горе, подбиването на цените от страна на вноса от КНР беше общо 24 % на среднопретеглена база. Следва също така да се подчертае, че за същия период продажните цени на дъмпинговия внос са били значително по-ниски от тези на вноса от който и да е друг източник (вж. съображение 143 по-долу).
(130)
Вносът от КНР не е причинил вреда, която може да бъде считана за значителна през периода от 2005 г. до ПР. Същевременно е налице очевидно съвпадение във времето между значителното увеличение на вноса от КНР и влошаването на ситуацията според някои показатели за вредата, като например намалението на пазарния дял на производството на Общността с 5 процентни пункта в контекста на нарастване на потреблението. Поради тази причина увеличението на дъмпинговия внос доведе до невъзможност за производството на Общността да се възползва в пълна степен от нарастването на търсенето, което се наблюдаваше на пазара на Общността. Следва също да се отбележи в това отношение, че е налице очевидно времево съвпадение между бързото увеличение на пазарния дял на продуктите от КНР и съответстващото значително свиване на пазарните дялове на вноса от Русия и Украйна, който е бил в най-голяма конкуренция с вноса от КНР в ценово отношение.
(131)
Освен това с оглед значителното подбиване на цените на производството на Общността от страна на вноса от КНР се счита, че този дъмпингов внос е упражнил всеобхватен натиск върху цените на пазара на Общността, като се започне от ПР, възпрепятствайки по този начин производството на Общността да увеличи продажните си цени до степен, необходима за запазване на достигнатото равнище на рентабилност.
(132)
Както е посочено в съображение 89 по-горе, независимо от породената от вноса от КНР тенденция на спад на определени показатели за вредата беше направено заключението, че като цяло вредата, понесена от производството на Общността, не е била значителна. Тези констатации обаче трябва да бъдат разглеждани в контекста на проспективния анализ на динамиката на потреблението, вноса и определени показатели за вредата, който бе направен за периода след ПР и бе изложен в съображения 91-112 по-горе.
(133)
Както бе посочено в съображение 93 по-горе, информацията относно най-скорошния период между ПР и декември 2008 г. показва, че обемът на дъмпинговия внос не е намалял през последните два месеца от същата година в сравнение с 2007 г., и то на фона на ясните признаци за вече свиващо се потребление в Общността през ноември и декември 2008 г. Това идва да покаже, че започващото намаляване на потреблението не е имало каквито и да е последици върху обема на вноса, който, напротив, увеличава своя пазарен дял. Няма основания да се счита, че при сходна, дори по-лоша обстановка в краткосрочен план тази тенденция ще промени.
(134)
Същевременно, дори ако дъмпинговият внос отбележи спад до известна степен в абсолютни стойности, неговият пазарен дял ще остане стабилен или ще се увеличи в рамките на пазар, за който прогнозите сочат относително бързо свиване. Накрая, дори ако обемът на вноса от КНР започне да намалява пропорционално повече, отколкото спада на потреблението, се счита, че самото наличие на значителен обем стоки на ниски цени от КНР в контекста на свиващо се потребление следва да се разглежда като причиняващо вреда, тъй като ще упражнява значителен натиск в посока на понижение на общото равнище на цените на пазара. В ситуация на свръхпредлагане и при клиенти, които се опитват да намалят своите производствени разходи, за да запазят конкурентоспособността си, цените на материалите най-вероятно ще започнат да се движат към своето най-ниско равнище (което е китайската цена). Съображенията относно качеството и сигурността на доставките, които на този етап може да са били в полза на производството на Общността, най-вероятно ще играят по-малка роля и производството на Общността ще бъде принудено да намали цените си поради натиска, упражняван върху пазара от продуктите от КНР на ниски цени.
(135)
На последно място се прави заключението, че съществува причинно-следствена връзка между непосредствената опасност от страна на дъмпинговия внос и вредата, която се прогнозира, че ще бъде понесена от производството на Общността, предвид това, че макар производството на Общността да не понесе значителна вреда през разглеждания период, а към края на ПР да беше в уязвимо състояние (вж. съображение 89), всички предпоставки за наличие на вреда изглежда да са изцяло налице след ПР (вж. съображение 112 по-горе) и също така е изпълнено условието за наличие на опасност от причиняване на вреда (както е посочено в съображение 126 по-горе).
3. Въздействие на други фактори
3.1. Импортна и експортна дейност на производството на Общността
(136)
Бе установено, че някои членове на производството на Общността са внасяли ограничено количество от разглеждания продукт и от КНР, и от други страни. Вносът от други страни (изчисляван на по-малко от 2 % от общия внос от КНР) беше осъществен, за да бъдат изпълнени конкретни заявки от страна на клиенти, поръчващи продукти със спецификации, които не се произвеждат от тези производители на Общността, или стоки на изключително ниска цена. Предвид много малкото внесено количество не се счита, че той би могъл да бъде разглеждан като нарушаващ причинно-следствената връзка, която бе установена по-горе.
(137)
Освен това една група производители от Общността е свързана с производител износител от КНР посредством миноритарен дял. Бе установено обаче, че този производител износител от КНР не е извършил експортни продажби в Общността на дружества, свързани с посочения производител от Общността. Поради това бе направено заключението, че този миноритарен дял няма въздействие върху състоянието на производството на Общността, нито пък е вероятно да окаже влияние върху него в бъдеще.
(138)
Една група производители от Общността внесе значителни количества стоманени тръби с произход от Аржентина и Мексико от свързани дружества. Тези продукти бяха в по-голямата си част продукти с висока стойност, като например тръбопроводи и OCTG, и съставляваха по-малко от 10 % от общностната продукция на тази група. Освен това при сравнението по модели се установи, че този внос не е подбивал продажните цени на производството на Общността. Поради тази причина бе направено заключението, че този внос нито е причинил, нито ще причини в бъдеще каквато и да е вреда на производството на Общността.
(139)
Както е видно от таблицата по-долу, през разглеждания период обемът на експортните продажби е останал стабилен. Експортната дейност на производството на Общността беше също така разгледана и може да бъде изключено предположението, че е допринесла за вредата за производството на Общността. Най-напред възможните последици от тази дейност бяха правилно отделени и разгледани при разследването. На второ място, както е посочено в съображение 102 по-горе, се прогнозира, че износът, извършван от производството на Общността, ще остане стабилен в сравнение с намаляващия обем на продукцията и продажбите на пазара на Общността, тъй като износът се съсредоточава в различни пазарни сегменти, както е разяснено в съображение 102 по-горе.
Производство на Общността
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Експортни продажби (в тонове)
1 651 514
1 825 543
1 711 165
1 646 927
Индекс (2005 г. = 100)
100
111
104
100
3.2. Внос от трети страни (Русия и Украйна)
(140)
През разглеждания период вносът и от Русия, и от Украйна отбеляза значителен спад от гледна точка на обема, както е видно от таблицата по-долу. Техният общ пазарен дял се свиваше във все по-голяма степен (от 15,4 % през 2005 г. на 4,4 % през ПР). В същото време средната цена на тези продажби нарасна с 33 %. Важно е да се отбележи, че вносът и от двете страни подлежи на антидъмпингови мерки от 2006 г. (вж. съображение 86 по-горе). Поради тази причина посочените в таблиците по-долу цени не са тези, на които стоките действително са влезнали на пазара на ЕО. Ако приложимото антидъмпингово мито се добави към тези цени, средната цена на вноса от Русия и Украйна се увеличава на 860 EUR/тон през ПР.
(141)
Предвид устойчивата ценова разлика между средната цена, на която влизаха на пазара на ЕО вносът от КНР, от една страна, и вносът от Русия и Украйна, от друга страна, и факта, че вносът от Русия и Украйна беше в открита конкуренция с вноса от КНР, тъй като те бяха с най-близки цени, се прави заключението, че драстичният спад на пазарните дялове на тези две страни се дължи на това, че наложените антидъмпингови мита са направили този внос по-малко конкурентоспособен спрямо дъмпинговия внос от КНР, поради което се е свил и пазарният дял на вноса от Русия и Украйна. Трябва да се отбележи също така, че това свиване вече е било толкова значително, че всяко по-нататъшно разрастване на пазарния дял на вноса от КНР ще бъде за сметка на неговите най-явни конкуренти в ценово отношение, т.е. производството на Общността.
Русия и Украйна
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Обем на вноса (в тонове)
395 926
255 394
172 155
140 910
Индекс (2005 г. = 100)
100
65
43
36
Пазарен дял на вноса
15,4 %
9,4 %
5,5 %
4,4 %
Цена на вноса (EUR/тон)
613
672
777
814
Индекс (2005 г. = 100)
100
110
127
133
Източник: Евростат.
3.3. Внос от други трети страни
(142)
Вносът от други страни се увеличи значително като обем и пазарни цени между 2005 г. и ПР. Същевременно неговият пазарен дял остана до голяма степен стабилен през периода. От анализа на пазарните цени се установява, че продуктите с произход от тези страни са имали много високи цени в сравнение с продуктите, произвеждани и продавани от производството на Общността, и с дъмпинговия внос от КНР.
Други трети страни
2005 г.
2006 г.
2007 г.
ПР
Аржентина
Обем на вноса (в тонове)
54 082
53 423
60 556
70 804
Индекс (2005 г. = 100)
100
99
112
131
Пазарен дял на вноса
2,1 %
2,0 %
1,9 %
2,2 %
Япония
Обем на вноса (в тонове)
40 686
61 807
45 719
41 028
Индекс (2005 г. = 100)
100
152
112
101
Пазарен дял на вноса
1,6 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
Съединени американски щати
Обем на вноса (в тонове)
25 866
18 006
26 875
41 226
Индекс (2005 г. = 100)
100
70
104
159
Пазарен дял на вноса
1,0 %
0,7 %
0,9 %
1,3 %
Мексико
Обем на вноса (в тонове)
16 211
18 412
30 001
25 771
Индекс (2005 г. = 100)
100
114
185
159
Пазарен дял на вноса
0,6 %
0,7 %
1,0 %
0,8 %
Всички други страни
Обем на вноса (в тонове)
63 107
64 620
77 647
90 788
Индекс (2005 г. = 100)
100
102
123
144
Пазарен дял на вноса
2,5 %
2,4 %
2,5 %
2,9 %
Общо други трети страни
Обем на вноса (в тонове)
199 952
216 268
240 798
269 617
Индекс (2005 г. = 100)
100
108
120
135
Пазарен дял на вноса
7,8 %
8,0 %
7,6 %
8,5 %
Цена на вноса (EUR/тон)
1 332
1 911
1 875
1 709
Индекс (2005 г. = 100)
100
143
141
128
Източник: Евростат.
(143)
Като средна стойност цените на вноса от Аржентина и Мексико бяха значително по-високи от средните продажни цени на производството на Общността. Както е разяснено в съображение 138 по-горе, цените от Аржентина и Мексико не са подбивали цените на производството на Общността.
(144)
Също така като средна стойност цените на вноса от Япония и САЩ бяха значително по-високи от средните продажни цени на производството на Общността. Освен това този внос не успя да заеме нови пазарни дялове. Поради тази причина той не се счита за възможен източник на вреда за производството на Общността.
(145)
Вносът от всички други страни е осъществен в обем, който е толкова нисък, че не може да бъде считан за причиняващ каквато и да е вреда. Поради тази причина се прави заключението, че вносът от страни, различни от КНР, не е довел до никаква вреда за производството на Общността и че няма предпоставки да се счита, че той би могъл да допринесе за вреда в близко бъдеще.
3.4. Конкуренция от другите производители от Общността
(146)
Няма основание да се счита, че другите производители от Общността, които не подкрепяха активно жалбата, са били в ситуация, съществено различаваща се от тази на производството на Общността през ПР, или че ще бъдат в различна ситуация в близко бъдеще. Няма факти за това, че поведението на тези производители би могло да бъде причина за вреда за производството на Общността в предвидимо бъдеще.
3.5. Производствени разходи (суровини)
(147)
Както бе посочено в съображение 80 по-горе, производството на Общността отрази увеличението на разходите, което настъпи през разглеждания период, чрез достатъчно увеличение на продажните цени. Затова за периода от 2005 г. до ПР може да се заяви, че производството на Общността е показало способността си при нормални условия да осъществява ефикасно дейност и да реагира по необходимия начин на промените на покупните си цени.
(148)
Както е посочено в съображение 107 по-горе, разходите са отбелязали значително увеличение през периода след ПР и прогнозите са за продължаване на увеличението им в следващия период. Основната причина за прогнозираното увеличение в относителни стойности на постоянните разходи се дължи на намаленото използване на капацитета. При всяко положение следва да се има предвид фактът, че увеличение на общите средни разходи на производството на Общността може да бъде причинено също и от промяната на продуктовия микс, който производството на Общността би било принудено да следва поради силния натиск в посока на намаляване, упражняван от дъмпинговия внос от КНР на определени видове на продукта.
(149)
Както е посочено в съображение 105 по-горе, поради високата степен на подбиване на цените пазарът на определени видове на продукта може значително да се свие или напълно да се затвори за производството на Общността, като по този начин последното ще бъде принудено да се пренасочи към видове на продукта, които са с по-високи продажни цени, но и с пропорционално по-високи производствени разходи. Същевременно, обратно на това, което се случи през анализирания период, производството на Общността не изглежда да е в състояние да може по-добре да отрази увеличението на разходите в съответстващо увеличение на продажните цени поради натиска, упражняван от вноса от КНР по отношение на загубата на пазарни дялове и спада на продажните цени.
3.6. Свиване на пазара на Общността за безшевни тръби поради икономическия спад
(150)
Що се отнася до най-вероятните последици от свиването на потреблението и търсенето, то те определено ще имат въздействие върху цялостните резултати на производството на Общността. Същевременно тези вероятни отрицателни последици ще придобият повече или по-малко съществени измерения в зависимост от динамиката на пазарния дял на вноса от КНР. Дори ако поради тази причина икономическият спад може да бъде разглеждан като възможна причина за вредата през периода, започващ от ноември 2008 г., то това по никакъв начин не може да намали значението на причиняващите вреда последици, които ще бъдат предизвикани от наличието на пазара на ЕО на значително количество дъмпингов внос от КНР на много ниски цени. Например, дори в ситуация на намаляване на обема производството на Общността може да е в състояние да запази приемливо равнище на цените и поради тази причина да ограничи отрицателните последици от свиването на потреблението, ако не е налице нелоялната конкуренция от страна на дъмпинговите стоки от КНР на много ниски цени, които ще понижават общото равнище на цените на пазара. Поради тази причина икономическият спад не може да бъде считан за възможна причина, която нарушава причинно-следствената връзка между опасността от причиняване на вреда и дъмпинговия внос от КНР.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(151)
Времевото съвпадение между увеличението на дъмпинговия внос от КНР, увеличението на пазарните дялове и установеното подбиване на цените, от една страна, и съществуването на всички факти, насочващи към ясна и непосредствена опасност от причиняване на вреда, която ще доведе до значително влошаване на икономическото състояние на производството на Общността, от друга страна, води до заключението, че дъмпинговият внос ще бъде причината за значителната вреда, която би била понесена от производството на Общността по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент, ако не се предприемат защитни мерки спрямо този внос.
(152)
Бяха анализирани и други фактори, но те не бяха счетени за определящи по отношение на вредата, която вероятно ще бъде понесена. По-конкретно нито вносът от други страни, нито разходите, нито общото намаление на търсенето на разглеждания продукт поради икономическия спад биха могли по някакъв начин да смекчат вероятно отрицателните последици от опасността от вноса от КНР за състоянието на производството на Общността.
(153)
Прави се заключението, че вносът от КНР съставлява непосредствена опасност за производството на Общността по смисъла на член 3, параграфи 6 и 9 от основния регламент на базата на гореизложения анализ, в който надлежно бяха разграничени и отделени последиците от всички известни фактори, които биха могли да са имали или е вероятно да окажат въздействие върху състоянието на производството на Общността поради възможните причиняващи вреда последици от дъмпинговия внос.
Ж. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(154)
Комисията проучи дали въпреки заключенията за дъмпинг, вреда, опасност от причиняване на вреда и причинно-следствена връзка съществуват неопровержими доводи, за да се заключи, че приемането на мерки в този конкретен случай е в противовес на интересите на Общността. За тази цел и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент Комисията разгледа вероятното въздействие на мерките върху всички засегнати страни, както и вероятните последици, ако не бъдат предприети мерки.
1. Интерес на производството на Общността
(155)
С оглед на гореизложеното следва да бъдат наложени мерки върху вноса от КНР. Очаква се налагането на тези мерки да доведе до покачване на цените от тази страна и възможност за производството на Общността да подобри своето състояние чрез запазване на достатъчно равнище на обема на продукцията, продажбите и по този начин и на пазарния дял. При липса на мерки се очаква, че в контекста на свиване на потреблението вносът от КНР ще продължи да бъде на много ниски цени, като по този начин ще увеличи своя пазарен дял и ще упражни натиск в посока на понижаване на общото равнище на цените на пазара. В тази обстановка производството на Общността се изправя пред непосредствената опасност от понасяне на вреда поради загубата на пазарен дял, причинена от вноса от КНР, и възможното понижение на цената поради натиска в посока на намаляване на пазарните цени, предизвикано от все по-голямото присъствие на пазара на Общността на внос от КНР.
2. Интерес на другите производители от Общността
(156)
Няма индикации, че интересите на другите производители от Общността, които не подкрепиха активно жалбата, са различни от тези, които са посочени за производството на Общността. Според наличната информация в действителност няма основание, поради което извършеният по отношение на производството на Общността анализ да не се прилага по еднакъв начин и спрямо тези други дружества.
3. Интерес на несвързаните вносители в Общността
(157)
Само шестима вносители съдействаха в разследването. Само един вносител, който съставлява около 1,5 % от общия внос от КНР в ЕО, купува изключително от КНР. Той отбелязва рентабилност от под 5 % и е единственият, който се противопостави ясно на възможното налагане на мерките. Трябва да се отбележи, че през ПР разглежданият продукт е представлявал по-малко от 10 % от оборота на дружеството. Наред с това, тъй като ще бъдат наложени антидъмпингови мита на всички производители от КНР, е вероятно този вносител да е в състояние да отрази увеличените разходи в цените към клиентите си, понеже субектите, с които е в пряка конкуренция, са засегнати в еднаква степен. Всички други съдействащи вносители купуват също и от други източници, включително и от производството на Общността (като процентът на снабдяването им от производството на Общността варира между 25 % и 95 % от нуждите им), и тяхната рентабилност е много по-висока.
4. Интерес на ползвателите
(158)
Само един от петимата съдействащи ползватели купува от КНР (около 20 % от обема на покупките, като оставащият обем се купува най-вече от производството на Общността), и той изтъква, че налагането на мерките ще има значително въздействие върху дейността му. Рентабилността на това дружество за продуктите, които включват въпросния продукт, обаче е много висока (в размер на повече от 10 %). При изчислението се установява, че дори в най-лошия случай, т.е. всички продукти от КНР да се купуват на цените на производството на Общността и никоя от увеличените цени да не може да бъде отразена в цените към клиентите, въздействието върху рентабилността на този ползвател ще бъде незначително (около 1 % от оборота). Поради тази причина се счита, че възможното налагане на мерките по никакъв начин няма да засегне сериозно интересите на този ползвател.
5. Заключение относно интереса на Общността
(159)
Може да се направи заключението, че в контекста на свиване на потреблението се очаква налагането на мерките върху вноса от КНР да няма въздействие върху обема, предлаган на пазара на ЕО, за който е налице достатъчен производствен капацитет в рамките на производството на Общността. Поради тази причина не се прогнозират отрицателни последици за сигурността на доставките (необходимо е да се припомни, че внасяните видове на продукта са произвеждани също и от производството на Общността). От анализа също така изглежда, че няма значими интереси на вносители или ползватели, които биха били застрашени при налагане на мерките, и че относително ниското равнище на съдействие на вносителите и ползвателите в този случай подкрепя това заключение.
З. ПРЕДЛОЖЕНИЕ ЗА ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(160)
С оглед на заключенията, направени по отношение на дъмпинга, вредата, опасността от причиняване на вреда, причинно-следствената връзка и интереса на Общността, следва да се наложат временни мерки върху вноса на разглеждания продукт от КНР, за да се предотврати възникването на значителна вреда за производството на Общността от дъмпинговия внос, която е непосредствена и би настъпила при липса на мерки.
1. Ниво за отстраняване на вредата
(161)
Временните мерки върху вноса с произход от КНР следва да се наложат на ниво, достатъчно за отстраняване на опасността от вреда за производството на Общността, предизвикана от дъмпинговия внос, без да се надвишава установеният дъмпингов марж. При изчисляване на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от причиняващия вреда дъмпинг, обикновено се счита, че мерките следва да позволят на производството на Общността да покрие разходите си и като цяло да достигне печалба преди данъци, за която основателно може да се очаква да бъде реализирана при нормални условия на конкуренция, т.е. при липсата на дъмпингов внос.
(162)
Производството на Общността изтъкна, че е необходим марж на печалбата от 12 % за гарантиране на нормална конкурентна ситуация на пазара на Общността при липса на причиняващ вреда дъмпинг. Сдружението на износителите от КНР се съгласи, че печалба от 8 % може при определени обстоятелства да бъде считана за целесъобразен марж на печалбата.
(163)
Същевременно разследване на базата на опасността от причиняване на вреда задължително предполага включването на по-значителен брой оценки и предположения, отколкото при разследване на базата на значителна вреда през ПР. Това се дължи на концепцията за опасност от причиняване на вреда, включваща задължително изготвянето на прогнози за бъдещото настъпване на вредата, която не е налице през периода на разследване. В контекста на тази произтичаща несигурност се разглежда възможността за възприемането на предпазлив подход, а именно временното използване на маржа на печалбата, който бе установен в хода на последната процедура относно същия продукт (6), т.е. 3 %. Отчита се обаче, че ще е необходимо допълнително проучване на въпроса на етапа на окончателните мерки, когато ще е възможно да бъдат събрани още факти във връзка с прогнозираната вреда.
(164)
С оглед на предходното бе установено необходимото увеличение на цената на базата на сравнение на същото ниво на търговия между среднопретеглената цена на вноса, както е определена при изчисленията за подбиването на цените, и цената, която не причинява вреда, на продуктите, продавани от производството на Общността на общностния пазар (установена, както е посочено в съображение 162 по-горе).
(165)
Всяка разлика, произтичаща от посоченото в съображение 163 по-горе сравнение, бе изразена като процент от общата CIF стойност на вноса, която е установена за ПР. Предвид че на двамата съдействащи производители от КНР бе предоставено ИТ и с оглед на ниското равнище на съдействие единственото временно ниво за отстраняване на вредата, което да е приложимо в национален мащаб, бе изчислено като най-високия марж на вредата, установен за представителните видове на продукта, продавани от производител износител от страна с непазарна икономика.
(166)
Така определеният марж на вредата за КНР бе значително по-нисък от установения дъмпингов марж.
Наименование на дружеството
Марж на вреда
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd
15,6 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd
15,1 %
Други съдействащи дружества
22,3 %
Всички други дружества
24,2 %
2. Временни мерки
(167)
От гледна точка на гореизложеното и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент се счита, че следва да се наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на разглеждания продукт с произход от КНР на нивото на най-малкия от установените маржове (дъмпингов марж или марж на вредата) в съответствие с правилото за по-ниското мито, което при всяко положение е маржът на вредата.
(168)
На базата на горепосоченото предлаганите митнически ставки са:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd
15,6 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd
15,1 %
Други съдействащи дружества
22,3 %
Всички други дружества
24,2 %
(169)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито, посочени в настоящия регламент, бяха определени на базата на констатациите от настоящото разследване. Поради тази причина те отразяват ситуацията, установена по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от приложимото в национален мащаб мито, т.е. митото, което се прилага за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от засегнатата държава и произведени от съответните дружества, т.е. от конкретните посочени юридически лица. Внесените продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент със своето наименование и адрес, включително и от субектите, свързани с конкретно посочените, не могат да се ползват от тези ставки и подлежат на митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(170)
Всяко заявление за прилагане на тези индивидуални ставки на антидъмпинговото мито (например при промяна в наименованието на субекта или след основаване на нови производствени или търговски единици) следва да се изпраща без забавяне на Комисията (7) с цялата релевантна информация, по-специално за промени в дейността на дружеството, свързани с производството, продажбите на вътрешния пазар и експортните продажби във връзка с промяната на наименованието или промяната в производствените и търговските единици например. При целесъобразност регламентът ще бъде съответно изменен, като се актуализира списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(171)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за несъдействащите производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Общността по време на ПР.
И. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(172)
С оглед на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за започване на процедурата, могат да представят своето мнение в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита за целите на настоящия регламент са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани при определяне на каквато и да е окончателна мярка,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящия регламент се налага временно антидъмпингово мито върху вноса на безшевни тръби от желязо или стомана, с кръгло напречно сечение, с максимален външен диаметър 406,4 mm и максимална стойност на въглеродния еквивалент (CEV) 0,86 съгласно приетите от Международния институт по заваряване (IIW) формула и химичен анализ (8), с произход от Китайската народна република и попадащи в кодове по КН: ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 и ex 7304 59 93 (9) (кодове по ТАРИК: 7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391010, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 и 7304599320).
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложимо върху нетната цена франко граница на Общността преди налагане на мито върху продуктите, описани в параграф 1 и произведени от посочените по-долу дружества, е следната:
Дружество
Антидъмпингово мито (%)
Допълнителен код по ТАРИК
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd., Huangshi City
15,6
A948
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd., Qingzhou City
15,1
A949
Дружества, посочени в приложението
22,3
A950
Всички други дружества
24,2
A999
3. Допускането за свободно обращение в Общността на посочения в параграф 1 продукт подлежи на представянето на обезпечение, равно на размера на временното мито.
4. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако е предвидено друго.
Член 2
Без да се засяга член 20 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на данните, на които се основават съществените факти и съображения, на чиято база е приет настоящият регламент, да представят мнението си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 384/96 заинтересованите страни могат да представят коментари за прилагането на настоящия регламент в рамките на един месец от датата на неговото влизане в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 7 април 2009 година
RÈGLEMENT (CE) N o 289/2009 DE LA COMMISSION
du 7 avril 2009
instituant un droit antidumping provisoire sur les importations de certains tubes et tuyaux sans soudure, en fer ou en acier, originaires de la République populaire de Chine
LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES,
vu le traité instituant la Communauté européenne,
vu le règlement (CE) no 384/96 du Conseil du 22 décembre 1995 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (dénommé ci-après «règlement de base»), et notamment son article 7,
après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. PROCÉDURE
1. Ouverture
(1)
Le 9 juillet 2008, la Commission a annoncé, par un avis publié au Journal officiel de l’Union européenne (2), l’ouverture d’une procédure antidumping concernant les importations de certains tubes et tuyaux sans soudure (ci-après dénommés «TTSS»), en fer ou en acier, originaires de la République populaire de Chine (ci-après dénommée «RPC» ou «pays concerné»).
(2)
La procédure a été lancée à la suite d’une plainte déposée le 28 mai 2008 par le comité de défense de l’industrie des tubes en acier sans soudure de l’Union européenne (ci-après dénommé «le plaignant»), au nom de producteurs représentant une proportion majeure, en l’espèce plus de 50 %, de la production communautaire totale de certains tubes et tuyaux sans soudure, en fer ou en acier. La plainte contenait des éléments de preuve de l’existence du dumping dont fait l’objet ledit produit et du risque nettement prévisible et imminent de préjudice important en résultant. Ces éléments de preuve ont été jugés suffisants pour justifier l’ouverture d’une procédure.
2. Parties concernées par la procédure
(3)
La Commission a officiellement informé le plaignant, les autres producteurs communautaires connus, les producteurs-exportateurs, les importateurs, les fournisseurs et les utilisateurs notoirement concernés, ainsi que leurs associations, et les représentants du pays exportateur de l’ouverture de la procédure. Les parties intéressées ont eu la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture.
(4)
Toutes les parties intéressées qui l’ont demandé, et ont démontré qu’il existait des raisons particulières de les entendre, ont été entendues.
(5)
Afin de permettre aux producteurs-exportateurs de la RPC qui le souhaitaient de présenter une demande de statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ou un traitement individuel, la Commission a envoyé des formulaires de demande aux producteurs-exportateurs notoirement concernés et à toutes les autres sociétés qui se sont fait connaître dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture. Dix (groupes de) sociétés ont sollicité le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché au titre de l’article 2, paragraphe 7, du règlement de base, ou un traitement individuel dans l’hypothèse où l’enquête établirait qu’elles ne remplissent pas les conditions nécessaires à l’obtention de ce statut.
(6)
En raison du nombre apparemment élevé de producteurs-exportateurs, d’importateurs et de producteurs communautaires, il a été envisagé, dans l’avis d’ouverture, de recourir à l’échantillonnage pour la détermination du dumping et du préjudice, conformément à l’article 17 du règlement de base. Pour permettre à la Commission de décider s’il était nécessaire de procéder par échantillonnage et, le cas échéant, de déterminer la composition de l’échantillon, tous les producteurs-exportateurs, les importateurs et les producteurs communautaires ont été invités à se faire connaître et à fournir, comme indiqué dans l’avis d’ouverture, des informations de base sur leurs activités liées au produit concerné au cours de la période d’enquête (1er juillet 2007- 30 juin 2008).
(7)
Après examen des informations présentées, et compte tenu du grand nombre de producteurs-exportateurs et de producteurs communautaires ayant signalé leur intention de coopérer, il a été décidé qu’il y avait lieu de procéder par échantillonnage pour ces producteurs. Compte tenu du petit nombre d’importateurs qui se sont déclarés disposés à coopérer, il n’a pas été jugé nécessaire de constituer un échantillon des importateurs non liés.
(8)
La Commission a envoyé des questionnaires aux producteurs-exportateurs de l’échantillon, aux producteurs communautaires de l’échantillon et à l’ensemble des utilisateurs et des associations d’utilisateurs qui se sont fait connaître. Des réponses complètes au questionnaire ont été reçues de la part des producteurs-exportateurs de l’échantillon situés en RPC, de l’ensemble des producteurs communautaires de l’échantillon, à l’exception d’une entreprise qui n’a fourni que des données partielles, ainsi que de six importateurs et cinq utilisateurs.
(9)
La Commission a recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires aux fins d’une détermination provisoire du dumping, du préjudice ou risque de préjudice en résultant et de l’intérêt de la Communauté. Elle a procédé à des visites de vérification dans les locaux des sociétés suivantes:
Producteurs-exportateurs en RPC
-
Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd et Daye Special Steel Co., Ltd)
-
Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd et Hengyang Valin MPM Co., Ltd),
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd
Producteurs communautaires
-
Vallourec & Mannesmann France, Boulogne-Billancourt, France
-
Vallourec & Mannesmann Germany GmbH, Düsseldorf, Allemagne
-
Tenaris-Dalmine SpA, Dalmine, Italie
-
ArcelorMittal Tubular Products Ostrava, Ostrava, République tchèque
-
ArcelorMittal Tubular Products Roman SA, Roman, Roumanie
-
Tubos Reunidos SA, Amurrio, Espagne
-
Productos Tubulares SA, Valle de Trapaga, Espagne
Négociant lié
-
Almacenes Metalurgicos, SA, Barcelone, Espagne
Importateurs indépendants
-
Jan van Meever BV, Meerkerk, Pays-Bas
-
Comercial de Tubos SA, Alcalá de Henares, Espagne
Utilisateur communautaire
-
Erne Fittings GmbH, Schlins, Autriche
(10)
Compte tenu de la nécessité d’établir une valeur normale pour les producteurs-exportateurs chinois auxquels le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché pourrait ne pas être accordé, une visite de vérification destinée à établir la valeur normale sur la base de données dans un pays analogue a été effectuée dans les locaux de la société suivante:
-
Vallourec & Mannesmann Tubes, Houston, Texas, États-Unis.
3. Échantillonnage
(11)
En ce qui concerne les producteurs-exportateurs et conformément à l’article 17 du règlement de base, la Commission a choisi un échantillon sur la base du plus grand volume représentatif d’exportations, sur lequel l’enquête pouvait raisonnablement porter compte tenu du temps disponible. L’échantillon constitué se compose de quatre entreprises (ou groupes d’entreprises), représentant 70 % du volume des exportations en provenance de RPC et à destination de la Communauté, réalisées par les parties ayant coopéré. Les parties concernées ont été consultées conformément à l’article 17, paragraphe 2, du règlement de base et n’ont soulevé aucune objection.
(12)
En ce qui concerne les producteurs communautaires, la Commission a, conformément à l’article 17 du règlement de base, choisi un échantillon sur la base du plus grand volume représentatif de production du produit similaire dans la Communauté sur lequel l’enquête pouvait raisonnablement porter compte tenu du temps disponible. L’échantillon constitué se compose de cinq groupes d’entreprises (soit au total neuf entreprises), représentant 62 % de la production totale de la Communauté. Les producteurs ayant coopéré ont été consultés conformément à l’article 17, paragraphe 2, du règlement de base et n’ont soulevé aucune objection. Compte tenu du petit nombre d’importateurs communautaires ayant coopéré, il n’a pas été jugé nécessaire de recourir à des techniques d’échantillonnage dans leur cas.
4. Période d’enquête
(13)
L’enquête relative au dumping et au préjudice a porté sur la période allant du 1er juillet 2007 au 30 juin 2008 (ci-après dénommée «période d’enquête» ou «PE»). L’examen des évolutions pertinentes aux fins de l’évaluation du préjudice a couvert la période allant de 2005 à la fin de la période d’enquête (ci-après dénommée «période considérée»).
B. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
1. Produit concerné
(14)
Le produit concerné consiste en certains tubes et tuyaux sans soudure, en fer ou en acier, à section circulaire d’un diamètre extérieur n’excédant pas 406,4 mm et d’un équivalent carbone égal ou inférieur à 0,86 selon la formule et les analyses chimiques de l’Institut international de la soudure (IIS) (3), originaires de la République populaire de Chine (ci-après dénommé «le produit concerné»). L’avis d’ouverture (voir considérant 1) indique que le produit concerné est normalement déclaré sous les codes CN ex 7304 11 00, ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 22 00, ex 7304 23 00, ex 7304 24 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 80, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 89, ex 7304 59 92 et ex 7304 59 93, et que ces codes NC sont donnés à titre purement indicatif. Toutefois, l’enquête a permis d’établir que trois de ces codes NC ne renvoient pas au produit concerné, à savoir les codes ex 7304 11 00, ex 7304 22 00 et ex 7304 24 00, et que cinq autres codes NC étaient manquants, en l’occurrence les codes ex 7304 31 20, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 51 81 et ex 7304 59 10.
(15)
Le produit concerné trouve des applications très variées: tubes à gaz (y compris dans l’industrie automobile et l’ingénierie), tuyaux pour la construction, tubes de chaudière utilisés pour la production d’électricité, tubes de sondage pour l’industrie du pétrole (dénommé ci-après tubes «OCTG») servant au forage, au cuvelage et au tubage ainsi que tubes pour le transport de liquides ou de gaz.
(16)
Les tubes et tuyaux sans soudure peuvent être livrés à l’utilisateur sous différentes formes. Ils peuvent par exemple être galvanisés, filetés ou semi-finis (sans traitement thermique), avoir des extrémités spéciales ou être coupés à dimension ou non. De nombreux paramètres définissent les propriétés d’un tube, ce qui explique que la plupart des tubes et tuyaux sans soudure sont fabriqués conformément aux desiderata du client. Les tubes et tuyaux fabriqués sans soudure sont normalement raccordés entre eux par soudure. Toutefois, dans certains cas particuliers, ils peuvent être reliés par leur pas ou être utilisés seuls, tout en restant soudables.
(17)
L’enquête a montré que, malgré les différences existant dans les applications finales de divers types de tubes et tuyaux sans soudure, les différents types du produit concerné ont tous les mêmes caractéristiques physiques, chimiques et techniques de base. Ils sont donc considérés comme un seul et même produit.
(18)
Une association de producteurs chinois a fait valoir que les tubes et tuyaux «OCTG» devraient être exclus de la définition du produit concerné, étant donné qu’ils présentent des applications, des spécifications et des caractéristiques différentes, qu’ils ne sont pas interchangeables avec d’autres tubes et tuyaux et que les volumes d’exportation de la RPC vers l’Union européenne sont limités. L’enquête a toutefois montré que les tubes et tuyaux «OCTG» présentent, notamment, des caractéristiques chimiques comparables aux autres types de TTSS, puisqu’ils affichent un seuil CEV inférieur à 0,86. En outre, ils partagent d’autres caractéristiques de base avec les types de TTSS restants, notamment le diamètre intérieur et l’épaisseur de la paroi. En ce qui concerne les applications finales des tubes et tuyaux «OCTG», il s’est avéré que certains tubes et tuyaux «OCTG» étaient interchangeables avec d’autres tubes en acier non allié. Étant donné que les tubes et tuyaux «OCTG» présentent les mêmes caractéristiques essentielles que d’autres tubes et tuyaux sans soudure, et qu’ils sont interchangeables dans une certaine mesure, il a été conclu provisoirement que rien ne justifiait d’exclure ce type de la définition du produit.
2. Produit similaire
(19)
Il a été établi que le produit concerné et les tubes et tuyaux sans soudure produits et commercialisés sur le marché intérieur de la RPC ainsi que sur le marché intérieur des États-Unis, qui ont provisoirement servi de pays analogue, de même que les tubes et tuyaux sans soudure produits et commercialisés dans la Communauté par l’industrie communautaire, présentaient les mêmes caractéristiques physiques, chimiques et techniques et avaient les mêmes applications. En conséquence, ces produits sont provisoirement considérés comme étant similaires au sens de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
C. DUMPING
1. Statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché
(20)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point b), du règlement de base, dans le cas d’enquêtes antidumping concernant les importations effectuées de la RPC, la valeur normale est déterminée conformément aux paragraphes 1 à 6 de cet article pour les producteurs dont il a été constaté qu’ils satisfont aux critères énoncés à l’article 2, paragraphe 7, point c).
(21)
Brièvement, et par souci de clarté uniquement, ces critères sont les suivants:
1)
décisions concernant les prix et les coûts arrêtés en tenant compte des signaux du marché et sans intervention significative de l’État;
2)
documents comptables soumis à un audit indépendant conforme aux normes comptables internationales (International Accounting Standards - IAS) et utilisés à toutes fins;
3)
il n’existe aucune distorsion importante induite par l’ancien système d’économie planifiée;
4)
la sécurité juridique et la stabilité sont garanties par des lois concernant la faillite et la propriété;
5)
les opérations de change sont exécutées aux taux du marché.
(22)
Dans la présente enquête, trois des producteurs-exportateurs échantillonnés ont sollicité le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, conformément à l’article 2, paragraphe 7, point b), du règlement de base, et ont renvoyé un formulaire de demande à cet effet dans les délais impartis:
-
Yan Link Steel Group (Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd et Daye Special Steel Co., Ltd),
-
Hengyang Valin Group (Hengyang Valin Steel Tube Co., Ltd et Hengyang Valin MPM Co., Ltd),
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
(23)
En ce qui concerne les producteurs-exportateurs ayant coopéré (voir ci-dessus), la Commission a recherché toutes les informations jugées nécessaires et, lorsqu’elle l’estimait utile, a vérifié, dans les locaux des producteurs-exportateurs ayant coopéré, toutes les données communiquées dans les demandes d’octroi du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché.
(24)
L’enquête a montré que le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ne pouvait être accordé à aucun des trois groupes d’entreprises chinois, puisqu’aucun d’entre eux ne remplissait l’ensemble des critères visés à l’article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base, et ce pour les raisons énoncées ci-dessous.
(25)
Les trois groupes (d’entreprises) n’ont pas pu démontrer qu’ils remplissaient le critère 3 et d’importantes distorsions semblent avoir été reprises de l’ancien système d’économie planifiée - ce qui signifie que les trois groupes (d’entreprises) ont bénéficié d’un traitement fiscal préférentiel et que deux groupes (d’entreprises) ont obtenu des actifs en dessous de la valeur du marché. À la suite de la communication des conclusions relatives au statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, deux groupes (d’entreprises) ont déclaré que le fait qu’elles bénéficiaient d’avantages fiscaux particuliers ne pouvait pas être en contradiction avec le critère 3, étant donné que les remises fiscales étaient également appliquées dans les pays à économie de marché. Il convient de noter que les entreprises en question ont pu prétendre à différents avantages fiscaux, puisqu’elles bénéficiaient d’une exonération de l’impôt local sur les recettes et qu’elles ont également eu droit à un «congé fiscal» (exonération pendant 2 ans, puis remise de 50 % du taux plein pendant 3 ans), accessible aux entreprises ayant fait l’objet d’investissements étrangers et aux projets communs chinois-étrangers. En résumé, ces régimes fiscaux préférentiels ont conféré aux entreprises concernées un avantage considérable, susceptible d’avoir eu des répercussions importantes sur les coûts et les prix durant la PE. Le troisième groupe (d’entreprises) a fait valoir que les avantages fiscaux dont il bénéficiait ne sont plus applicables depuis le 1er janvier 2008 et qu’il s’agissait d’un régime d’exonération fiscale unique qui ne pouvait pas avoir eu de répercussions sur les frais occasionnés à l’entreprise dans les années précédentes et que le taux d’exonération fiscale était très faible. Il y a lieu de noter que ce groupe d’entreprises a bénéficié d’une réduction fiscale pour les machines achetées sur le marché intérieur en 2006 et en 2007 (c’est-à-dire durant la PE). L’avantage conféré ne peut pas être considéré comme négligeable et il a manifestement eu des répercussions importantes sur les coûts et les prix durant la PE.
(26)
En outre, deux groupes (d’entreprises) n’ont pas rempli le critère 2 concernant la comptabilité, puisqu’il s’est avéré que l’un des groupes compensait les comptes à payer par les comptes à recevoir, que l’autre ne disposait pas de rapports financiers complets et que le principe d’annualité n’était pas appliqué de manière cohérente. À la suite de la communication des conclusions relatives au statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, une entreprise a indiqué que les normes comptables internationales (IAS) n’étaient pas contraignantes dans son cas, en raison de sa petite taille, du fait qu’elle n’est pas cotée en Bourse et qu’elle se situe dans une zone rurale. Cette affirmation a toutefois dû être rejetée, étant donné que les manquements constatés étaient très graves, notamment que les comptes vérifiés étaient incomplets dans des secteurs importants et que le principe d’annualité n’était pas respecté. Ces principes de base assez élémentaires doivent être respectés quels que soient le statut juridique de l’entreprise, sa taille et sa localisation. L’autre groupe d’entreprises a indiqué que le contrôleur des comptes avait assuré que le bilan financier vérifié était conforme aux normes IAS et avait requalifié les comptes déjà compensés en comptes à verser et à percevoir. On notera que cette déclaration n’avait été faite ni avant la communication des conclusions ni, en particulier, durant la vérification sur place, de sorte qu’elle n’a pas pu être vérifiée. En outre, le groupe d’entreprises en question ne nie pas les pratiques de compensation, qui ne sont tout simplement pas conformes en tant que telles aux normes IAS. En conséquence, l’argument a été rejeté.
(27)
De plus, deux groupes d’entreprises n’ont pas prouvé que les décisions concernant leurs coûts et leur production sont prises en réponse à des signaux du marché et sans interférence importante de l’État, de sorte qu’ils n’ont pas démontré que le critère 1 était respecté. À la suite de la communication des conclusions, une entreprise a fait valoir que les raisons invoquées pour rejeter le respect de ce critère ne seraient pas fondées sur des éléments objectifs, puisque l’entreprise était libre de ses décisions concernant les ventes et la tarification, malgré la stipulation observée dans ses rapports financiers vérifiés, concernant la politique de tarification entre parties associées. L’entreprise a déclaré qu’il ne s’agissait pas d’une restriction mais d’une obligation de communication au contrôleur des comptes lors de la vérification des opérations réalisées entre «parties associées». Toutefois, cette déclaration ne suffit pas à expliquer une stipulation explicite figurant dans les rapports financiers vérifiés, selon laquelle «lorsque le prix est déterminé par le ministère public des marchandises, c’est ce prix qui prévaut». L’argument est dès lors rejeté. L’autre entreprise a indiqué que, même si elle est détenue majoritairement par l’État, elle est en fait contrôlée essentiellement par une entreprise privée et ne fait pas l’objet d’interférences de la part de l’administration. L’entreprise n’a toutefois fourni aucun argument nouveau qui pourrait modifier la conclusion selon laquelle, étant donné la composition réelle du conseil d’administration, dont la majorité des directeurs représentent des entreprises détenues par l’État, des interférences de la part de l’administration ne peuvent pas être exclues et l’entreprise n’a pas démontré que les décisions sont prises sans interférence significative de l’État, de sorte qu’elle n’a pas rempli ce critère. Il convient également de noter que la communication des conclusions relatives au statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché pour ce groupe d’entreprises comportait un exemple d’une décision qui n’avait pas été prise en réponse à des signaux du marché mais peut-être sous l’influence illégitime de l’administration (bail gratuit pour le droit d’exploitation des sols), sur lequel l’entreprise ne s’est pas prononcée.
2. Traitement individuel (TI)
(28)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, un droit applicable à l’échelle nationale est établi, s’il y a lieu, pour les pays relevant dudit article, sauf dans les cas où les sociétés en cause sont en mesure de prouver qu’elles répondent à tous les critères énoncés à l’article 9, paragraphe 5, du règlement de base.
(29)
Les trois entreprises ou groupes d’entreprises chinois, qui ont demandé à bénéficier du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, ont également fait valoir leur droit à un traitement individuel, au cas où elles ne se verraient pas attribuer le statut en question.
(30)
Il est apparu, sur la base des informations disponibles, que deux des trois entreprises ou groupes d’entreprises ont démontré qu’ils réunissaient l’ensemble des critères requis pour bénéficier du traitement individuel, énoncés à l’article 9, paragraphe 5, du règlement de base.
(31)
En ce qui concerne la troisième entreprise ou groupe d’entreprise, la majorité de ses parts sont détenues par l’État. En outre, étant donné que l’État détient la majorité des parts et qu’il a une influence sensible sur la sidérurgie chinoise, le contournement des mesures ne peut pas être exclu.
(32)
Il a dès lors été conclu que le traitement individuel ne devait être octroyé qu’aux deux entreprises exportatrices ci-après:
-
Hubei Xinyegang Steel Co,
-
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd.
3. Valeur normale
3.1. Pays analogue
(33)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, du règlement de base, pour les sociétés auxquelles le statut d’économie de marché n’a pas pu être accordé, la valeur normale a été établie sur la base des prix ou de la valeur construite dans un pays analogue.
(34)
Dans l’avis d’ouverture, la Commission avait exprimé son intention d’utiliser les États-Unis comme pays analogue approprié aux fins de l’établissement de la valeur normale pour la République populaire de Chine et invité les parties concernées à émettre des observations sur le choix de ce pays.
(35)
L’une des parties intéressées s’est prononcée sur le choix du pays analogue et a estimé que l’Ukraine ou l’Inde se prêterait mieux à l’établissement d’une valeur normale.
(36)
L’Ukraine a été avancée comme un choix plus approprié, étant donné que la concurrence est libre sur son marché et que les processus de production et d’accès aux matières premières sont similaires à la situation observée en RPC. Il convient de noter que, depuis le 30 juin 2006, des droits antidumping sont imposés sur les importations de TTSS originaires d’Ukraine dans une fourchette comprise entre 12,3 % et 25,7 %. Même si le marché ukrainien compte plusieurs producteurs, le fait que des pratiques de dumping aient été observées en 2006 renvoie à une possible distorsion des conditions du marché et l’on peut douter de l’intérêt d’utiliser ces prix et ces coûts intérieurs. En tout état de cause, aucun producteur ukrainien n’a coopéré à l’enquête.
(37)
La même partie intéressée a affirmé que l’Inde serait également une meilleure solution que les États-Unis et a communiqué le nom d’un producteur indien du produit analogue. Ce producteur n’a toutefois pas été disposé à coopérer. Étant donné que les producteurs indiens n’ont pas proposé de coopérer, l’Inde ne peut pas être choisie comme pays analogue.
(38)
Par ailleurs, la taille du marché américain, le nombre de producteurs intérieurs et les quantités importantes d’importations indiquent qu’il s’agit d’un marché américain concurrentiel, de sorte qu’il a été provisoirement choisi comme le pays analogue le plus approprié. Conformément à ce qui est indiqué au considérant 10 ci-dessus, un producteur américain a coopéré à l’enquête et a fourni l’ensemble des données requises. Un autre producteur américain a également fourni certaines données incomplètes, qui confirmaient généralement les données transmises par le producteur américain ayant coopéré.
3.2. Détermination de la valeur normale
(39)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, la valeur normale pour les producteurs-exportateurs ne bénéficiant pas du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché a été déterminée sur la base des informations vérifiées émanant du producteur dans le pays analogue, conformément à la méthodologie exposée ci-dessous.
(40)
Conformément à l’article 2, paragraphe 2, du règlement de base, la Commission a d’abord déterminé pour le producteur du pays analogue si le total de ses ventes intérieures du produit en question était représentatif durant la PE, c’est-à-dire si le volume total de ces ventes représentait au moins 5 % des ventes chinoises à l’exportation du produit concerné vers la Communauté.
(41)
Ensuite, pour chaque type du produit en question vendu par le producteur américain sur son marché intérieur et considéré comme directement comparable au type de produit concerné vendu à l’exportation vers la Communauté, il a été établi si les ventes intérieures étaient suffisamment représentatives au regard de l’article 2, paragraphe 2, du règlement de base. Les ventes intérieures d’un type de produit particulier ont été considérées comme suffisamment représentatives lorsque, pendant la période d’enquête, le volume total des ventes intérieures de ce type à des clients indépendants représentait au moins 5 % du volume total des ventes du type de produit comparable exporté vers la Communauté.
(42)
La Commission a ensuite examiné si les ventes intérieures de chaque type de produit concerné sur le marché intérieur en quantités représentatives pouvaient être considérées comme ayant été effectuées au cours d’opérations commerciales normales, conformément à l’article 2, paragraphe 4, du règlement de base. Pour ce faire, la proportion de ventes bénéficiaires à des consommateurs indépendants sur le marché intérieur a été établie, pour chaque catégorie de produit, pendant la période d’enquête.
(43)
Lorsque le volume des ventes d’un type de produit, effectuées à un prix net égal ou supérieur au coût de fabrication calculé, représentait plus de 80 % du volume total des ventes du type en question et lorsque le prix moyen pondéré pour ce type était égal ou supérieur au coût de fabrication, la valeur normale a été déterminée sur la base du prix intérieur réel. Ce prix a été exprimé en moyenne pondérée des prix de toutes les ventes intérieures effectuées pour la catégorie en question pendant la période d’enquête, que ces ventes aient été bénéficiaires ou non.
(44)
Lorsque le volume des ventes bénéficiaires d’un type de produit représentait 80 % ou moins du volume total des ventes de ce type ou que le prix moyen pondéré de ce type était inférieur au coût de production, la valeur normale a été déterminée sur la base du prix intérieur réel, exprimé en moyenne pondérée des seules ventes bénéficiaires.
4. Prix à l’exportation
(45)
Dans tous les cas, le produit concerné était exporté à des clients indépendants dans la Communauté et le prix à l’exportation a donc été établi conformément à l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base, sur la base des prix à l’exportation réellement payés ou à payer.
5. Comparaison
(46)
La valeur normale et les prix à l’exportation ont été comparés au niveau départ usine. Aux fins d’une comparaison équitable entre la valeur normale et le prix à l’exportation, il a été dûment tenu compte, sous forme d’ajustements, des différences affectant les prix et leur comparabilité, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base. Des ajustements appropriés ont été accordés dans tous les cas où ils se sont révélés raisonnables, précis et étayés par des éléments de preuve vérifiés. Un ajustement a été effectué pour tenir compte des frais de transport maritime, d’assurance, de manutention et de chargement, des coûts accessoires, des frais d’inspection, des commissions et des frais bancaires.
(47)
Lorsque des différences physiques existaient entre le produit en question vendu sur le marché intérieur par des entreprises du pays analogue et le produit concerné vendu à l’exportation vers la Communauté, un ajustement a été effectué conformément à l’article 2, paragraphe 10, point a), du règlement de base. Cet ajustement correspond à une estimation raisonnable de la valeur marchande de l’écart.
6. Marges de dumping
(48)
Les marges de dumping provisoires ont été exprimées en pourcentage du prix caf frontière communautaire, avant dédouanement.
(49)
Pour les producteurs-exportateurs qui ont coopéré et ont bénéficié d’un TI, les marges de dumping individuelles ont été établies sur la base d’une comparaison entre la valeur normale moyenne pondérée et le prix à l’exportation moyen pondéré, conformément à l’article 2, paragraphes 11 et 12, du règlement de base.
(50)
En ce qui concerne les entreprises de l’échantillon qui n’ont bénéficié ni du statut de société opérant selon les conditions d’une économie de marché, ni d’un traitement individuel, et les entreprises ayant coopéré qui ne figuraient pas dans l’échantillon, la marge de dumping a été calculée sous la forme d’une moyenne des quatre entreprises de l’échantillon.
(51)
Étant donné que le niveau de coopération à l’enquête a été jugé faible, les entreprises ayant coopéré représentant environ 40 % de l’ensemble des importations en provenance de la RPC durant la PE, la marge à l’échelle du pays a été établie, pour les entreprises n’ayant pas coopéré, en appliquant la marge la plus élevée déterminée pour les types représentatifs de producteur coopérant n’ayant bénéficié ni du statut de société opérant selon les conditions d’une économie de marché, ni d’un traitement individuel.
(52)
Compte tenu de ce qui précède, les niveaux provisoires de dumping sont les suivants:
Entreprise
Marge de dumping provisoire
Hubei Xinyegang Steel Co Ltd
38 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co. Ltd
47 %
Autres entreprises ayant coopéré
35 %
Autres
51 %
D. PRÉJUDICE
1. Production et industrie communautaires
(53)
Dans la Communauté, le produit similaire est fabriqué par vingt-trois producteurs. La production de ces vingt-trois producteurs communautaires est donc considérée comme constituant la production communautaire totale au sens de l’article 4, paragraphe 1, du règlement de base.
(54)
Parmi ces vingt-trois producteurs, quinze au total, la plupart membres de l’association à l’origine de la plainte (ESTA), ont déclaré être intéressés à coopérer dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture et ont coopéré à l’enquête. Il a été constaté que ces quinze producteurs représentent une proportion majeure (en l’occurrence plus de 90 %) de la production communautaire totale du produit similaire. En conséquence, les quinze producteurs ayant coopéré constituent l’industrie communautaire au sens de l’article 4, paragraphe 1, et de l’article 5, paragraphe 4, du règlement de base et sont dénommés ci-après l’«industrie communautaire». Les producteurs communautaires restants sont dénommés ci-après les «autres producteurs communautaires». Ces autres producteurs communautaires n’ont pas soutenu activement la plainte, mais ne s’y sont pas non plus opposés.
(55)
Comme cela est indiqué au considérant 12 ci-dessus, un échantillon de cinq producteurs a été sélectionné, représentant 62 % du total de la production communautaire. Comme ces producteurs sont des groupes d’entreprises, l’échantillon a été constitué d’un total de 9 entreprises distinctes.
2. Consommation communautaire
(56)
La consommation communautaire a été établie sur la base des volumes des ventes de l’industrie communautaire à l’Union européenne, des informations sur les volumes des importations et exportations pour la Communauté obtenues auprès d’Eurostat et, en ce qui concerne les autres producteurs communautaires, d’estimations effectuées par le plaignant.
(57)
Le marché communautaire du produit concerné et du produit analogue a affiché une expansion continue entre 2005 et la PE, la progression s’établissant à environ 24 %. La hausse la plus sensible a été observée entre 2006 et 2007, lorsque la consommation a augmenté de 17 points de pourcentage.
2005
2006
2007
Période d’enquête
Consommation communautaire totale (en tonnes)
2 565 285
2 706 560
3 150 729
3 172 866
Indice (2005 = 100)
100
106
123
124
(58)
À cet égard, il importe de noter que le marché communautaire du produit concerné se subdivise en plusieurs grands segments de marché: l’industrie mécanique et la construction (environ 60 %), la production d’électricité (environ 10 %), les tubes «OCTG» (environ 8 %) et les pipelines (environ 8 %). Le produit concerné est donc utilisé essentiellement dans les secteurs de l’industrie mécanique et de la construction et ces secteurs ont affiché une progression très rapide en 2007.
3. Importations en provenance du pays concerné
a) Volume des importations concernées
(59)
Le volume des importations du produit concerné vers la Communauté en provenance de la RPC a enregistré une hausse spectaculaire tout au long de la période considérée. Les importations à destination de l’Union européenne ont été multipliées par plus de 20 depuis 2005.
Importations
2005
2006
2007
Période d’enquête
Tonnes RPC
26 396
136 850
470 413
542 840
Indice (2005 = 100)
100
518
1 782
2 057
(60)
La ventilation des importations en provenance de RPC sur les différents segments du marché montre que les importations chinoises sont particulièrement présentes dans l’industrie mécanique et la construction (environ 65 %) les pipelines (environ 15 %), alors que les OCTG et la production d’électricité représentent moins de 5 % de ces importations.
b) Part de marché des importations concernées
(61)
La part de marché détenue par les importations en provenance de RPC s’est établie à 1 % en 2005 et a affiché une hausse continue de près de 16 points de pourcentage tout au long de la période considérée. Plus précisément, elle a augmenté de 4 points de pourcentage entre 2005 et 2006, de 10 points de pourcentage supplémentaires entre 2006 et 2007 et de 2 points de pourcentage durant la PE. Au cours de celle-ci, la part de marché des importations chinoises s’est établie à 17,1 %.
Parts de marché
2005
2006
2007
Période d’enquête
RPC
1,0 %
5,1 %
14,9 %
17,1 %
(62)
Toutefois, les importations chinoises ne sont pas distribuées de manière homogène sur les différents segments qui composent le marché communautaire. Durant la PE, la part des importations chinoises s’est établie à environ 38 % sur le segment des pipelines, à 19 % dans l’industrie mécanique et la construction, à 9 % pour les OCTG et à environ 7 % dans le secteur de la production d’électricité.
c) Prix
i) Évolution des prix
(63)
De 2005 à 2007, le prix moyen des importations du produit concerné originaires de RPC a accusé une forte baisse de 9 %, avant d’augmenter de 2 points de pourcentage de 2007 à la PE. Globalement, le prix moyen des importations du produit concerné originaires de RPC a diminué de 7 % entre 2005 et la PE.
Prix unitaires
2005
2006
2007
Période d’enquête
RPC (EUR/tonne)
766,48
699,90
699,10
715,09
Indice (2005 = 100)
100
91
91
93
ii) Sous-cotation des prix
(64)
Une comparaison des prix «modèle à modèle» a été effectuée entre les prix de vente des producteurs-exportateurs chinois et les prix de vente de l’industrie communautaire dans la Communauté. À cet effet, les prix de l’industrie communautaire pour des clients indépendants ont été comparés aux prix des producteurs-exportateurs ayant coopéré dans le pays concerné. Des ajustements ont été appliqués, si nécessaire, pour tenir compte des différences de stade commercial et des coûts de postimportation.
(65)
Pour les besoins du calcul de la sous-cotation des prix, des données complètes et vérifiables provenant de l’ensemble des producteurs communautaires ayant coopéré et appartenant à l’échantillon ont été utilisées. La comparaison a montré que, au cours de la période d’enquête, la marge moyenne pondérée de sous-cotation des prix, exprimée en pourcentage des prix de vente de l’industrie communautaire, s’est établie à 24 %.
4. Situation de l’industrie communautaire
(66)
En application de l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base, la Commission a procédé à une évaluation de tous les facteurs et indices économiques pertinents qui influent sur la situation de l’industrie communautaire. Les données présentées ci-après se rapportent à l’ensemble de l’industrie communautaire en ce qui concerne les ventes et les parts de marché et renvoient aux entreprises de l’échantillon pour les autres indicateurs. Les données relatives aux trois entreprises de l’échantillon ne sont pas prises en compte car: i) une entreprise faisait partie intégrante d’un grand groupe de sidérurgie jusqu’à sa cession en mai 2007, ce qui signifie que les données antérieures et postérieures à la cession ne sont pas comparables, ii) une entreprise n’avait pas soumis suffisamment de données détaillées, iii) une entreprise n’a pas pu fournir de chiffres réels pour l’année 2008 ni de prévisions pour 2009. Pour disposer de données cohérentes en vue de l’analyse des indicateurs de préjudice et du risque de préjudice, il a fallu également exclure la troisième entreprise de l’analyse des indicateurs de préjudice. Toutefois, compte tenu du poids relativement faible de ces trois entreprises dans l’échantillon, cette exclusion ne porte aucunement atteinte à la vision d’ensemble que ces indicateurs permettent d’obtenir.
a) Production
(67)
Passant d’un niveau d’environ 2 000 000 tonnes en 2005, la production des producteurs de l’échantillon a augmenté pour atteindre un pic de plus de 2 200 000 tonnes en 2007, qui s’explique par une hausse de la demande, comme cela est exposé au considérant 57 ci-dessus, avant de baisser durant la PE. Globalement, la production a augmenté de 7 % au cours de la période considérée, atteignant 2 150 000 tonnes durant la PE.
Échantillon
2005
2006
2007
Période d’enquête
Production (en tonnes)
2 022 596
2 197 964
2 213 956
2 158 096
Indice (2005 = 100)
100
109
109
107
b) Capacités et taux d’utilisation des capacités
(68)
Les capacités de production ont été établies sur la base de la capacité nominale des unités de production détenues par les producteurs échantillonnés, en tenant compte des interruptions de la production, ainsi que du fait que, dans certains cas, une partie des capacités a été utilisée pour fabriquer d’autres produits en utilisant les mêmes lignes de production.
(69)
La capacité de production des producteurs échantillonnés est restée stable, à un niveau de quelque 2 400 000 tonnes, tout au long de la période considérée.
Échantillon
2005
2006
2007
Période d’enquête
Capacités de production (en tonnes)
2 451 187
2 469 365
2 446 462
2 398 283
Indice (2005 = 100)
100
101
100
98
Taux d’utilisation des capacités
83 %
89 %
90 %
90 %
Indice (2005 = 100)
100
108
110
109
(70)
L’utilisation des capacités s’est établie à 83 % en 2005 et a augmenté pour atteindre quelque 90 % durant le reste de la période considérée. Cette évolution reflète les variations des volumes de production décrites au considérant 67 ci-dessus. Globalement, l’utilisation des capacités n’a progressé que de 7 points de pourcentage, une faible hausse en comparaison de la hausse sensible de la consommation décrite au considérant 57 ci-dessus.
(71)
Toutefois, il convient de noter que, en raison du niveau élevé de consommation, les producteurs de l’échantillon affichaient des taux élevés d’utilisation des capacités de production. La possibilité d’obtenir de tels taux est considérée comme un élément important dans la recherche d’un niveau de rentabilité satisfaisant pour le produit analogue. Par exemple, la situation observée durant la période considérée se distingue clairement de la situation qui prévalait entre 2002 et 2004, lorsque l’utilisation des capacités de l’industrie communautaire ne se situait qu’entre 66 et 75 % et que l’industrie communautaire accusait des pertes de 5 à 10 % en raison de la pression exercée par des importations en dumping originaires, entre autres, de Croatie, de Russie et d’Ukraine.
c) Stocks
(72)
Le niveau des stocks de clôture des producteurs de l’échantillon a augmenté de 16 % en 2006 et a légèrement diminué par la suite de 3 points de pourcentage en 2007 et d’un point supplémentaire durant la PE. Il convient de noter que la grande majorité de la production s’effectue sur commande. Il y a donc lieu de considérer que la pertinence du présent indicateur dans l’analyse de préjudice est limitée.
Échantillon
2005
2006
2007
Période d’enquête
Stocks de fermeture (en tonnes)
142 303
165 070
160 668
159 924
Indice (2005 = 100)
100
116
113
112
d) Volume des ventes
(73)
Le volume des ventes de la production propre de l’industrie communautaire à des clients indépendants sur le marché de la Communauté pendant la PE s’est établi autour de 2 000 000 tonnes, soit une augmentation de 14 % par rapport à 2005. Cette hausse doit être attribuée à la hausse sensible de la consommation exposée au considérant 56 ci-dessus, dont l’effet positif n’a toutefois été reflété que partiellement par la hausse des ventes de l’industrie communautaire.
Industrie communautaire
2005
2006
2007
Période d’enquête
Ventes communautaires (en tonnes)
1 766 197
1 907 126
2 061 033
2 017 525
Indice (2005 = 100)
100
108
117
114
(74)
Il convient de noter que les importations chinoises et les ventes de l’industrie communautaire sont essentiellement en concurrence sur trois segments de marché: l’industrie mécanique, la construction et les pipelines. En effet, 65 % des ventes de l’industrie communautaire et environ 80 % des importations chinoises concernent ces trois segments de marché.
e) Parts de marché
(75)
Durant la période considérée, l’industrie communautaire a perdu 5 points de pourcentage de parts de marché, passant de 69 % en 2005 à 64 % durant la PE. Cette perte reflète le fait que, malgré une hausse sensible de la consommation, l’industrie communautaire n’a pu en profiter que partiellement, en raison de la forte hausse des importations chinoises. Il convient de rappeler que la part de marché des importations chinoises est passée de 1 % à 17,1 % au cours de la même période (voir considérant 61 ci-dessus).
2005
2006
2007
Période d’enquête
Part de marché de l’industrie communautaire
68,8 %
70,5 %
65,4 %
63,6 %
Indice (2005 = 100)
100
102
95
92
f) Croissance
(76)
Entre 2005 et la PE, alors que la consommation communautaire a progressé de 24 %, le volume des ventes de l’industrie communautaire sur le marché de la Communauté ne s’est accru que de 14 % et sa part de marché a diminué de 5 points de pourcentage. En revanche, le volume des importations chinoises a été multiplié par plus de 20 et leur part de marché a augmenté de 16 points de pourcentage au cours de la même période. Il y a donc lieu de conclure que, même si l’industrie communautaire a enregistré une croissance, elle n’a certainement pas pu bénéficier pleinement de la hausse sensible de la demande sur le marché, alors que les importations chinoises en ont tiré un avantage disproportionné.
g) Emploi
(77)
Le niveau de l’emploi chez les producteurs de l’échantillon a enregistré une hausse continue de 6 % entre 2005 et 2007. Il a diminué de 6 points de pourcentage entre 2007 et la PE. Globalement, l’emploi chez les producteurs de l’échantillon est demeuré stable entre 2005 et la PE, s’établissant à environ 9 100 personnes, ce qui indique que ces producteurs ont amélioré leur efficacité étant donné que les volumes de production ont augmenté dans le même temps de 7 % (voir considérant 67 ci-dessus).
Échantillon
2005
2006
2007
Période d’enquête
Emploi (salariés)
9 119
9 444
9 644
9 151
Indice (2005 = 100)
100
104
106
100
h) Productivité
(78)
La productivité de la main-d’œuvre des producteurs de l’échantillon, mesurée par rapport à la production (en tonnes) par salarié et par an, a enregistré une hausse continue au cours de la période considérée, affichant durant la PE une hausse de 7 % par rapport à 2005, ce qui concorde avec la stabilité de l’emploi au cours de la période considérée, alors que la production a augmenté dans le même temps de 7 %.
Échantillon
2005
2006
2007
Période d’enquête
Productivité (t par travailleur)
369
387
386
395
Indice (2005 = 100)
100
105
105
107
i) Salaires
(79)
Le salaire moyen par salarié a augmenté de 7 % entre 2005 et 2006, de 8 points de pourcentage supplémentaires entre 2006 et 2007 et il est resté pratiquement stable entre 2007 et la PE. Globalement, le salaire moyen par salarié a augmenté de 16 % au cours de la période considérée. L’augmentation du coût salarial moyen est due partiellement au fait que les suppressions de postes observées chez les producteurs communautaires, dont les salaires moyens étaient relativement faibles, ont été compensées par des hausses des effectifs chez les producteurs communautaires, dont les salaires moyens étaient relativement élevés. Étant donné que l’augmentation salariale moyenne est compensée en partie par un accroissement important de la productivité, l’impact total en termes de coût de la main-d’œuvre n’est pas particulièrement significatif.
Échantillon
2005
2006
2007
Période d’enquête
Coût annuel de la main-d’œuvre par personne (en milliers d’euros)
46 527
49 968
53 704
54 030
Indice (2005 = 100)
100
107
115
116
j) Facteurs affectant les prix de vente
(80)
Les prix de vente des producteurs de l’échantillon ont sensiblement augmenté, de 21 % entre 2005 et 2007, et sont restés stables durant la PE. La hausse des prix de vente, en parallèle avec l’augmentation des volumes de vente, s’explique par le fait que les coûts ont eux aussi augmenté durant la même période. Les producteurs communautaires sont parvenus à tenir compte de cette hausse des coûts dans leurs prix de vente et à la répercuter sur leurs clients. Par conséquent, ce n’est que durant la PE que la pression croissante exercée par les produits chinois a commencé à produire ses premiers effets tangibles sur les prix de vente, alors que les prix de l’industrie communautaire sont restés stables malgré une hausse des coûts de 4 points de pourcentage.
Échantillon
2005
2006
2007
Période d’enquête
Prix unitaire sur le marché communautaire (en euros/t)
983
1 047
1 188
1 192
Indice (2005 = 100)
100
106
121
121
(81)
Comme le montre le tableau ci-dessus, la hausse des coûts est due essentiellement à un accroissement du prix des matières premières. En effet, l’industrie communautaire a très bien réussi à limiter les hausses du coût de la main-d’œuvre et des autres frais généraux. Toutefois, la hausse du prix des matières premières n’a pu être compensée que par une hausse correspondante des prix de vente, ce qui a été de plus en plus difficile à faire durant la période considérée.
Échantillon
2005
2006
2007
Période d’enquête
Coût total par tonne
863
863
974
1 007
Indice (2005 = 100)
100
100
113
117
Coût des matières premières
498
532
603
622
Indice (2005 = 100)
100
107
121
125
k) Rentabilité et rendement des investissements
(82)
Durant la période considérée, la rentabilité des ventes réalisées par les producteurs de l’échantillon pour le produit analogue, exprimée en pourcentage du volume net des ventes, est passée de 12,1 % en 2005 à 17,9 % en 2007. Elle a ensuite diminué pour s’établir à 15,4 % durant la PE. Entre 2005 et la PE, la rentabilité a donc augmenté de 3 points de pourcentage.
Échantillon
2005
2006
2007
Période d’enquête
Rentabilité des ventes communautaires à des clients indépendants (en % des ventes nettes)
12,1 %
17,3 %
17,9 %
15,4 %
Indice (2005 = 100)
100
143
147
127
Rendement des investissements (bénéfice en % de la valeur comptable nette des investissements)
47,1 %
85,1 %
79,2 %
51,7 %
Indice (2005 = 100)
100
181
168
110
(83)
Rendement des investissements (bénéfice en % de la valeur comptable nette des investissements) Le rendement des investissements, qui correspond au bénéfice exprimé en pourcentage de la valeur comptable nette des investissements, a suivi dans les grandes lignes la même évolution que la rentabilité: il est passé de 47 % en 2005 à 85 % en 2006. Il a diminué en 2007, reculant à 79 %, et a également accusé une baisse durant la PE, passant à 52 %. Globalement, le rendement des investissements a augmenté de 4,6 points de pourcentage sur la période considérée.
l) Flux de liquidités et aptitude à mobiliser des capitaux
(84)
Les flux nets de liquidités résultant des activités d’exploitation se sont établis à près de 367 millions EUR en 2005. Ils ont atteint environ 684 millions EUR en 2006, puis 1 milliard EUR en 2007, avant de redescendre à quelque 630 millions EUR pendant la PE. Rien n’indique que l’industrie communautaire ait rencontré des difficultés pour mobiliser des capitaux.
Échantillon
2005
2006
2007
Période d’enquête
Flux de liquidités (EUR)
367 215 052
684 541 347
1 034 223 612
634 658 147
Indice (2005 = 100)
100
186
282
173
m) Investissements
(85)
Les investissements annuels réalisés par les entreprises de l’échantillon pour la production du produit analogue ont augmenté de 83 % entre 2005 et 2006 et à nouveau de 94 points de pourcentage entre 2006 et 2007, et n’ont que légèrement augmenté pendant la PE. Globalement, les investissements ont augmenté d’environ 185 % entre 2005 et la PE. Ces investissements de l’industrie communautaire avaient pour principal objectif d’améliorer la qualité du produit, de renforcer l’efficacité des sites, de mettre au point de nouveaux produits et processus, d’améliorer la sécurité industrielle et la protection environnementale. Ils n’ont pas abouti à une augmentation des capacités de production.
Échantillon
2005
2006
2007
Période d’enquête
Investissements nets (euros)
99 895 036
182 508 624
276 813 902
284 860 412
Indice (2005 = 100)
100
183
277
285
(86)
Il y a lieu de considérer que l’industrie communautaire a consacré des ressources très substantielles aux investissements durant la période considérée. Cette évolution doit être replacée dans le contexte du très faible niveau d’investissement qui a été possible au cours des précédentes années, lorsque les niveaux de rentabilité de l’industrie communautaire étaient extrêmement faibles ou même négatifs. En raison des périodes prolongées durant lesquelles l’industrie communautaire souffrait, entre autres, d’importations en dumping originaires de Croatie, de Russie et d’Ukraine et durant lesquelles les investissements ont dû être fortement réduits (4), le niveau d’investissement requis n’a pu être atteint. L’amélioration du niveau de rentabilité durant la période considérée a donc été essentielle, dans la mesure où l’industrie communautaire a pu ainsi effectuer les investissements qui avaient été depuis si longtemps repoussés. Aucun investissement n’a été fait en vue d’accroître les capacités de production, en raison des préoccupations croissantes concernant la possibilité de profiter d’une hausse de la demande dans le contexte d’une expansion agressive des importations chinoises.
n) Importance de la marge de dumping et rétablissement à la suite de pratiques de dumping antérieures
(87)
Compte tenu du volume, de la part de marché et des prix des importations en provenance du pays concerné, l’impact des marges de dumping effectives sur l’industrie communautaire peut être considéré comme sensible. Il convient de rappeler que des mesures antidumping ont été imposées en 2006 pour compenser le préjudice causé par les importations en dumping en provenance de plusieurs pays. Les bons résultats financiers affichés par l’industrie communautaire durant la période considérée lui ont certainement permis de se remettre quelque peu des pratiques de dumping antérieures. Toutefois, il a également été démontré que l’industrie communautaire n’a pu pleinement profiter de l’exceptionnelle expansion du marché observée durant la période d’analyse (voir considérant 75 ci-dessus), étant donné que les parts de marché précédemment détenues par les importations faisant l’objet de mesures ont été remplacées par des importations chinoises à bas prix, qui ont également fait perdre partiellement des parts de marché à l’industrie communautaire. Cette évolution a certainement entravé le rétablissement complet de l’industrie communautaire ainsi que sa disposition à investir et à développer les capacités de production en vue de suivre l’expansion du marché (voir considérant 86 ci-dessus). On peut donc en conclure que le rétablissement de l’industrie communautaire à la suite des pratiques de dumping antérieures ne peut pas être considéré comme achevé et que l’industrie communautaire reste vulnérable aux préjudices susceptibles d’être provoqués par la présence de quantités substantielles d’importations en dumping sur le marché communautaire.
5. Conclusion sur le préjudice
(88)
Les données vérifiées ne font apparaître aucun élément prêtant à préjudice. En fait, dans un marché affichant une expansion sensible (+ 24 %), l’industrie communautaire n’a enregistré qu’une augmentation partielle de ses ventes sur le marché communautaire (+ 14 %), ce qui a entraîné une baisse de sa part de marché (de 69 % à 64 %). Toutefois, dans ce contexte, l’industrie communautaire a réussi à maintenir un niveau suffisamment élevé d’utilisation des capacités de production et des prix, de sorte que sa rentabilité est restée à un bon niveau (environ 15 % durant la PE). En conclusion, tout préjudice subi par l’industrie communautaire a été limité et n’a entraîné aucun problème économique significatif.
(89)
Au vu de ce qui précède, il est conclu que l’industrie communautaire n’a pas subi de préjudice important durant la PE au sens de l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base. Toutefois, il convient également de souligner que l’industrie communautaire sortait d’une période durant laquelle elle avait subi des pratiques de dumping préjudiciables, qui ont abouti à l’adoption de mesures antidumping en 2006. Si l’industrie communautaire est parvenue à se remettre partiellement de ces préjudices antérieurs, elle le doit essentiellement à la très forte expansion du marché qui a été enregistrée entre 2005 et la PE. Même si l’adoption des mesures antidumping en juin 2006 a éliminé les effets préjudiciables des pratiques de dumping de plusieurs pays, une part importante de produits en dumping, en l’occurrence des importations chinoises, a été commercialisée à des prix très bas sur le marché communautaire durant la PE. Si la situation du marché devait évoluer et si l’expansion observée durant la période considérée devait s’interrompre et la tendance économique s’inverser, l’industrie communautaire serait parfaitement démunie face aux effets potentiellement préjudiciables de ces importations en dumping. Il convient par conséquent de conclure que l’industrie communautaire est dans une situation vulnérable à la fin de la PE, même si elle n’a pas subi de préjudice matériel durant cette période.
E. MENACE DE PRÉJUDICE
1. Évolution probable de la consommation communautaire, des importations en provenance du pays concerné et de la situation de l’industrie communautaire après la période d’enquête
(90)
Afin de pouvoir évaluer si l’industrie communautaire faisait l’objet d’une éventuelle menace de préjudice, certains éléments mis en place pour la période considérée et la période d’enquête ont dû être analysés de manière plus approfondie. Cette analyse complémentaire a été réalisée sur la base des informations collectées sur les principaux indicateurs de préjudice pour les années 2008 et 2009. À cet effet, les informations ont été demandées dans les questionnaires adressés aux entreprises incluses dans l’échantillon, des informations statistiques ont été mises à jour et tous les autres éléments communiqués par les parties ont été analysés. Sur cette base, les faits suivants ont été établis:
1.1. Consommation communautaire
(91)
La consommation communautaire, qui était en augmentation jusqu’à la période d’enquête, devrait baisser considérablement d’après les estimations, d’au moins 30 % entre la fin de la période d’enquête et l’année 2009. Cette estimation repose sur les informations publiées ainsi que sur les données communiquées par le plaignant et les prévisions présentées par les producteurs communautaires inclus dans l’échantillon.
(92)
En outre, le plaignant a communiqué des informations par segment du marché et prévoit une baisse importante dans tous les secteurs sauf dans le segment OCTG, considéré comme moins touché par la chute par ailleurs généralisée de la demande.
1.2. Importations en provenance de la RPC et part de marché concernée
(93)
Les importations en dumping en provenance de la RPC ont continué à augmenter fortement jusqu’à la fin de la période d’enquête. Cette tendance à la hausse sur une base annuelle est confirmée au moins jusqu’à la fin de 2008. Compte tenu de la diminution de la consommation depuis les derniers mois de 2008, leur part de marché devrait augmenter également en 2009.
(94)
Les importations en provenance de la Chine devraient continuer d’être concentrées essentiellement dans l’industrie mécanique et la construction ainsi que dans le segment des pipelines (voir considérant 60).
(95)
Même si, en raison du rétrécissement du marché, le volume total des importations diminuera - dans des proportions qui devraient toutefois rester modérées -, les importations de Chine consolideront proportionnellement leur part de marché dans les segments où elles sont traditionnellement fortement représentées. En effet, il est probable que les importations à bas prix deviennent encore plus attrayantes dans un marché qui cherche à réduire encore plus les coûts.
(96)
En conséquence, la part de marché estimée des importations de Chine devrait progresser. En fonction de l’évolution de la consommation, la part de marché des importations de Chine pourrait même augmenter de plusieurs points entre 2008 et 2009 compte tenu de la politique expansionniste agressive affichée ces dernières années (voir considérants 61, 114 et 115).
(97)
Pour ce qui est des prix à l’importation du produit concerné, l’association des exportateurs chinois (CISA) a fait valoir qu’ils ont augmenté de façon substantielle après la période d’enquête.
(98)
Il est confirmé que les données d’Eurostat indiquent effectivement une augmentation après la période d’enquête. Il est précisé à ce sujet que cette hausse est importante dans certains cas (jusqu’à 33-43 %). L’enquête a néanmoins établi que cette augmentation est le reflet d’une hausse générale des prix de certaines matières premières (acier, ferraille et fonte) et des coûts énergétiques qui s’est produite entre avril et octobre 2008 au niveau mondial et que cette augmentation n’a pas éliminé la sous-cotation des prix qui reste apparemment substantielle.
1.3. Production, capacités de production et utilisation des capacités de l’industrie communautaire
(99)
La production de l’industrie communautaire devrait chuter de 20 à 35 points de pourcentage entre la période d’enquête et 2009. Cette tendance a été confirmée par les prévisions communiquées par les entreprises incluses dans l’échantillon. L’analyse de ces prévisions fait apparaître que la diminution globale de la production reflète également le fait que dans le cadre de la baisse générale de la consommation, la demande de certains types de produits a baissé dans de moindres proportions que la demande d’autres types de produits, de sorte que la gamme de produits devra probablement être modifiée.
(100)
Les informations communiquées par les entreprises incluses dans l’échantillon indiquent que les capacités de production devraient rester stables jusqu’en 2009 alors que l’utilisation des capacités devrait chuter brutalement de près de 70 % la même année. Ce scénario s’inscrit dans la ligne de la baisse sévère de la consommation mentionnée au considérant 91. En effet, des visites de contrôle ont déjà permis de constater: i) une réduction des équipes (qui, le plus souvent, sont passées de 18 à 15 par semaine), ii) un recours accru aux plans de dégagement et aux licenciements temporaires, iii) des fermetures prolongées au cours de la période des congés. Il est rappelé que de précédentes enquêtes avaient déjà montré que l’industrie communautaire avait peu de chances de fonctionner de façon durable lorsque les taux d’utilisation des capacités sont inférieurs à 75 % (voir considérant 71).
1.4. Ventes de l’industrie communautaire dans la CE (en termes de volume et de prix)
(101)
Les ventes de l’industrie communautaire sur le marché communautaire devraient reculer de façon significative, pour les mêmes raisons déjà exposées au considérant 99, au moins dans la mesure de la diminution de la consommation, mais probablement davantage encore, si on se fonde sur les prévisions des producteurs communautaires inclus dans l’échantillon.
(102)
Étant donné que l’industrie communautaire devrait continuer à perdre des parts de marché sur le marché communautaire au profit des importations en dumping de Chine, elle sera davantage tributaire des marchés à l’exportation. Les entreprises incluses dans l’échantillon ont en effet annoncé un recul des ventes dans la Communauté plus marqué que la baisse de la production totale étant donné que la production à l’exportation reste relativement stable si l'on compare à la production de biens destinés au marché communautaire. Cela est dû au fait que les activités d’exportation de l’industrie communautaire se concentrent sur les OCTG (35 %), les pipelines (25 %) et la production d’électricité (13 %), alors que les tuyaux utilisés dans l’industrie mécanique et la construction n’ont représenté que 16 % des exportations de l’industrie communautaire (contre 60 % des ventes dans la CE, voir considérant 73).
(103)
L’industrie communautaire a communiqué des informations indiquant que le volume des ventes a déjà baissé et/ou devrait baisser de façon significative, en particulier sur certains segments du marché où la présence de biens chinois est plus forte (par exemple l’industrie mécanique, la construction et les pipelines).
(104)
En ce qui concerne les prix de vente, les producteurs inclus dans l’échantillon prévoient que ceux-ci devraient rester stables en moyenne par rapport aux prix constatés lors de la période d’enquête.
(105)
Toutefois, l’évolution des prix de vente n’est pas entièrement représentative de la réduction effective des prix qui devrait avoir lieu sur une base produit par produit. Cela est dû au fait que l’industrie communautaire essaie de s’orienter vers des tuyaux de meilleure qualité du fait de la pression sur les prix exercée par les importations de Chine. En conséquence, la baisse sera beaucoup plus forte pour la part de produits de moindre qualité dans le total des ventes de l’industrie communautaire que pour le total des ventes en moyenne, de sorte que les produits ayant un prix de vente plus élevé auront proportionnellement plus de poids. C’est la raison pour laquelle la diminution moyenne des prix devrait être plus limitée que la baisse des prix que connaitront les produits en concurrence plus directe avec les importations en dumping de Chine.
(106)
Par conséquent, des informations ont été demandées à l’industrie communautaire concernant l’évolution des prix d’un certain nombre de types de produits représentatifs qui étaient en concurrence directe avec les importations en dumping de Chine au cours de la période d’enquête. Sur la base de cette analyse, il a été établi que les prix de types de produits importants, importés de Chine dans des quantités significatives au cours de la période d’enquête, ont augmenté au cours de la seconde moitié de 2008 afin de refléter en partie l’augmentation des coûts également mentionnée au considérant 98.
1.5. Prix/coûts de l’industrie communautaire
(107)
Les entreprises incluses dans l’échantillon ont également été invitées à communiquer des données sur l’évolution prévisible des coûts du produit concerné, ainsi que sur les principaux coûts.
(108)
Les données communiquées indiquent qu’une augmentation générale des coûts est probable. Cela est dû à deux facteurs principaux. Premièrement, la diminution de la main-d’œuvre entraînée par la baisse de la production et du taux d’utilisation des capacités ne devrait pas se traduire par une baisse correspondante des coûts de la main-d’œuvre en raison de l’application du chômage temporaire et du chômage partiel qui risquent d’augmenter les coûts moyens du travail. Deuxièmement, la réorientation de la gamme de produits vers des produits de haute valeur (ce qui ne se traduit pas nécessairement par une meilleure rentabilité) signifie que les coûts augmenteraient eux-aussi en moyenne (y compris les coûts des matières premières). En outre, la perte manifeste de rendement à cause de la réduction des volumes et d’une utilisation non optimale des capacités engendrerait une augmentation proportionnelle des coûts fixes.
1.6. Part de marché de l’industrie communautaire
(109)
La part de marché de l’industrie communautaire devrait diminuer de plusieurs points de pourcentage entre la période d’enquête et 2009, sous l’effet de la pression accrue des importations en dumping de Chine dans un marché européen en net recul (voir considérants 93 et 101).
1.7. Rentabilité de l’industrie communautaire
(110)
Conformément aux données transmises par les producteurs communautaires, la rentabilité de l’industrie communautaire a légèrement fléchi, de 0,5 point de pourcentage, entre la période d’enquête et 2008. Cependant, il a été rapporté que cette rentabilité a chuté de façon considérable avant la fin de 2008 et devrait reculer fortement, d’environ 2 %, en 2009.
(111)
L’expérience a montré que la rentabilité de l’industrie communautaire était particulièrement faible dans des périodes où le taux d’utilisation des capacités est inférieur à 75 % comme cela a déjà été constaté dans le passé. C’est ce qui s’est produit notamment au cours de la période couverte par l’enquête clôturée par le règlement (CE) no 954/2006 du Conseil (5), lorsque le taux d’utilisation des capacités avait fortement baissé sous la pression des importions en dumping en provenance, entre autres, de la Croatie, de la Russie et de l’Ukraine.
1.8. Conclusion concernant l’évolution probable de la consommation communautaire, des importations en provenance du pays concerné et de la situation de l’industrie communautaire après la période d’enquête
(112)
L’analyse ci-dessus concernant l’évolution probable de la consommation, des importations en dumping de produits chinois et des principaux indicateurs de préjudice pour la période comprise entre la période d’enquête et 2009 (voir considérants 90 à 111) montre que la situation économique de l’industrie communautaire se dégrade déjà de façon considérable et que cette détérioration devrait encore se poursuivre, voire s’aggraver, dans un avenir proche. Cette évolution ressort clairement du recul manifeste de la production, du volume des ventes de la Communauté, des parts de marché et de la rentabilité (- 13 points de pourcentage environ). L’évaluation a été faite sur la base des données concernant les prévisions qui s’appuient sur des preuves suffisamment détaillées. En particulier, les tendances qui se dessinent pour la période après la période d’enquête et jusqu’à la fin de 2008 ont déjà pu être largement vérifiées lors des visites de contrôle. Une autre preuve (concernant notamment la baisse des prix de vente et des volumes pour 2009) a été communiquée au cours de l’enquête. Même si, comme pour toute prévision, on ne peut pas être certain que les tendances indiquées se réaliseront exactement comme prévu, leur probabilité est considérée comme très grande. Il est donc conclu que l’industrie communautaire a été confrontée à une situation de préjudice important dès les premiers mois de 2009.
2. Menace de préjudice
(113)
Conformément à l’article 3, paragraphe 9, du règlement de base, il a été examiné si des faits pouvaient créer une situation dans laquelle les importations en dumping pourraient causer un préjudice à l’industrie communautaire. Dans ce contexte, une attention particulière a été portée i) à l’évolution des importations en dumping, ii) à la présence de capacités inemployées chez les exportateurs, iii) au niveau de prix des importations de Chine et iv) au niveau des stocks.
2.1. Évolution du volume des importations en dumping
(114)
Les importations en provenance de la RPC ont fait un bond spectaculaire entre 2005 et la période d’enquête, passant de 26 000 à 543 000 tonnes, comme indiqué au considérant 59. Ces importations ont été effectuées systématiquement à des prix très bas, nettement inférieurs à ceux proposés par d’autres fournisseurs sur le marché communautaire. La progression substantielle de la part de marché de ces importations en dumping (voir considérant 61) confirme que le développement de ces importations ne résulte par d’un accroissement de la demande. Il apparaît au contraire que cette évolution repose essentiellement sur une stratégie agressive consistant à absorber des parts de marché détenues précédemment par des importations en dumping à partir d’autres sources (voir considérant 141), dans l’objectif de s’introduire en force sur un nouveau marché. L’augmentation des prix à l’importation observée lors de la seconde moitié de 2008 est entièrement imputable à la forte augmentation des coûts des matières premières, qui s’est traduite par une hausse des coûts des tuyaux et tubes sans soudure au niveau mondial; elle ne reflète d’aucune façon une intention quelconque de réduire les écarts de prix avec d’autres fournisseurs sur le marché communautaire.
(115)
Sur cette base, il est jugé impossible d’établir une corrélation directe entre l’évolution de la consommation et le niveau des importations en dumping. Il est estimé au contraire que l’augmentation des importations en dumping entre 2005 et la période d’enquête aurait eu lieu de toute façon, même dans un contexte de consommation stable, la seule différence étant qu’elle aurait plus de conséquences sur les parts de marché des autres fournisseurs. Si la consommation n’avait pas progressé aussi rapidement, l’industrie communautaire aurait peut-être connu un préjudice important déjà au cours de la période considérée. En conséquence, il est considéré qu’une tendance à la baisse dans la situation générale du marché communautaire n’aurait pas d’impact considérable sur l’évolution du volume des importations en dumping. Selon toute vraisemblance, la stratégie agressive utilisée pour pénétrer le marché communautaire au cours de la période considérée sera poursuivie dans le but d’acquérir des parts de marché aux dépens des autres acteurs économiques au moyen d’importations en dumping à bas prix.
(116)
Selon les derniers chiffres disponibles pour l’année complète 2008, les importations atteignent 507 589 tonnes, c’est-à-dire plus qu’en 2007, même si c’est un peu moins que pendant la période d’enquête. En outre, les chiffres concernant les deux derniers mois de 2008 montrent que les importations ont progressé par rapport à la même période de l’année précédente (84 000 tonnes en 2008 contre 79 000 tonnes en 2007), malgré le fait que l’enquête ait révélé la présence, dès novembre 2008, de signes clairs d’un fléchissement de la demande sur le marché communautaire. Il peut donc être conclu que, conformément aux dernières informations disponibles, le volume des importations de RPC peut être considéré au moins comme stable. À cet égard, il est noté que même si l’évolution des importations en dumping enregistrait à court terme une tendance inverse, c’est-à-dire si les importations en dumping restaient stables ou commençaient à diminuer, ces informations seraient lues et analysées dans le contexte de l’évolution de la consommation. Autrement dit, les résultats concernant ce facteur ne devraient pas reposer sur la simple observation de l’évolution du volume des importations en dumping en termes absolus, mais tenir également compte du contexte du marché concerné par cette évolution et de la question de savoir si oui ou non cette évolution aurait pu entraîner une augmentation ou une diminution de la part de marché détenue par ces importations en dumping. Les informations disponibles montrent clairement que non seulement les importations en dumping ont enregistré un accroissement substantiel de leurs parts de marché au cours de la période considérée, mais aussi qu’il n’y a eu aucun signe d’arrêt ou de renversement de cette tendance à un moment où la demande a déjà commencé à s’affaiblir. La part de marché des importations en dumping de Chine devrait donc augmenter (voir considérant 96). En conséquence, il est conclu que compte tenu de la forte diminution prévisible de la consommation, la pression de ces importations en dumping sur le marché communautaire devrait se renforcer de façon substantielle.
2.2. Réserve de capacités disponibles chez les exportateurs
(117)
L’analyse des informations communiquées par les producteurs-exportateurs inclus dans l’échantillon a révélé que les capacités devraient probablement augmenter d’au moins 740 000 tonnes rien que dans ces entreprises au cours de 2008. En outre, l’industrie communautaire fait valoir que deux entreprises incluses dans l’échantillon prévoient la construction d’usines de tuyaux sans soudure, dont les capacités atteindront 500 000 tonnes d’ici à la mi-2009. Bien évidemment, cet accroissement prévisible des capacités ne pourra être vérifié que lorsque les lignes de production seront opérationnelles. Il est donc difficile d’évaluer la future réserve de capacités disponibles en RPC. Toutefois, même si on examine uniquement les réponses des exportateurs chinois inclus dans l’échantillon, on peut conclure qu’il existe une réserve importante de capacités de production en Chine, étant donné que la consommation communautaire totale a été chiffrée à 3 300 000 au cours de la période d’enquête. En outre, le plaignant a communiqué des informations crédibles sur la mise en service de deux nouvelles usines de tuyaux sans soudure en RPC en janvier 2009. À elles seules, ces deux usines dotées chacune des capacités d’environ 400 000 tonnes peuvent approvisionner un tiers du marché communautaire.
(118)
Par ailleurs, selon les informations de l’association chinoise des producteurs (CISA), la production totale de la Chine atteint environ 20 millions de tonnes. Les producteurs chinois inclus dans l’échantillon ont déclaré que, en moyenne, leurs exportations représentaient 27 % du total de leurs ventes au cours de la période d’enquête, contre 17 % en 2005. Il peut donc être conclu que sur la période considérée les exportateurs chinois ont nettement renforcé leur tendance à l’exportation, ce qui s’est traduit par un bond considérable de leurs exportations en termes absolus, puisque les ventes totales des producteurs inclus dans l’échantillon ont progressé de plus de 56 % au cours de la période considérée. Rien n’indique que cette tendance, qui est l’effet combiné d’une augmentation de la production et du taux d’exportation, s’inverserait dans un avenir proche.
(119)
Le pourcentage des exportations chinoises vers la Communauté (en pourcentage du total des exportations de la Chine) a fortement augmenté au cours de la période considérée, passant de 1 % en 2005 à 9 % au cours de la période d’enquête. Cela confirme qu’une réorientation considérable des activités d’exportation a déjà eu lieu au cours de la période considérée et que la Communauté a gagné de l’importance dans la stratégie globale des exportateurs chinois. Les autres marchés principaux sont les États-Unis avec 36 % (contre 31 % en 2007), l’Algérie (6 %, contre 2 % en 2006) et la Corée du Sud (6 %, contre 3 % en 2005). On peut s’attendre sur cette base à ce qu’une part importante des surcapacités nouvellement créées sera orientée vers le marché européen. On peut s’attendre aussi à un net rétrécissement à court terme de certains de ces marchés, et en particulier du marché des États-Unis, et les volumes de production ainsi libérés pourraient facilement être réorientés vers la CE. L’une des raisons possibles expliquant pourquoi cette réorientation n’a pas été plus prononcée jusqu’à présent est que, si l’on en croit les statistiques chinoises et les informations collectées auprès de producteurs chinois inclus dans l’échantillon, les prix sur le marché communautaire étaient jusqu’à présent un peu plus bas que sur d’autres marchés. On peut néanmoins s’attendre à ce que, dans le cas d’une baisse substantielle des volumes vendus sur d’autres marchés, les considérations liées aux niveaux de prix ne pèseront pas plus lourd face à la nécessité de maintenir les volumes de production et l’utilisation des capacités à des niveaux suffisamment élevés. Les marchés tels que le marché communautaire dont l’accès s’est révélé relativement facile et très fructueux deviendront très probablement la cible privilégiée de ce type de politique de réorientation.
2.3. Prix des importations en provenance de la RPC
(120)
Au cours de la période considérée, les prix des importations de Chine ont été nettement plus bas que les prix de l’industrie communautaire mais aussi que les prix des pays tiers. Cela est confirmé par l’analyse de la sous-cotation mentionnée aux considérants 65 et 142. La sous-cotation constatée est très importante et systématique (c’est-à-dire relativement homogène sur une base type par type) et a garanti la progression continue de la part de marché détenue par les importations en dumping au cours de la période considérée. Il existait donc, au cours de la période considérée, un lien clair entre l’augmentation des parts de marché des importations en dumping et la diminution des parts de marché des ventes d’autres sources, y compris l’industrie communautaire, et cette évolution a été rendue possible par l’avantage lié à l’écart considérable des prix de vente. Si cette situation n’a pas entrainé de préjudice important pour l’industrie communautaire au cours de la période considérée, c’est uniquement parce que l’expansion du marché communautaire a donné à la Communauté suffisamment de marge de manœuvre pour maintenir ses niveaux de production, de capacités de production, de ventes et de rentabilité.
(121)
Il n’y a aucune raison de supposer que, dans un environnement économique caractérisé par une contraction substantielle de la demande, les prix bas auraient tendance à monter. Au contraire, du point de vue du fournisseur, lorsque la consommation baisse, les prix bas devraient rester à un bas niveau, l’objectif étant de gagner d’autres parts du marché ou, du moins, de maintenir et de consolider les parts existantes. En même temps, les producteurs de biens incluant le produit concerné, qui achetaient déjà des biens à bas prix, exerceront une pression pour maintenir ces prix à un bas niveau, voire pour les faire baisser, afin de limiter leurs coûts. Les producteurs qui, dans le passé, avaient une préférence pour des produits plus chers tendront à réduire leurs coûts de production chaque fois que cela est possible et privilégieront donc les inputs à meilleur marché, même si ce choix représente un certain sacrifice en termes, par exemple, de qualité du produit et de sécurité de l’approvisionnement.
(122)
Il a été précisé au considérant 98 que les prix des importations de Chine ont augmenté légèrement après la période d’enquête. Étant donné que cette augmentation reflète avant tout une hausse mondiale des prix de certaines matières premières importantes, il ne peut être exclu que cette hausse soit seulement temporaire et qu’elle s’inversera dès que le prix de ces matières premières diminuera. En outre, étant donné qu’il s’agit d’un produit de base, la hausse de prix constatée a été répercutée, dans la mesure du possible, dans le prix final des tuyaux et tubes sans soudure par tous les producteurs. L’industrie communautaire a également été obligée de répercuter cette augmentation des coûts dans ses prix de vente, qui ont donc augmenté. En conséquence, comme tous les prix sur le marché ont augmenté, les prix des importations en dumping continuent à être nettement inférieurs aux prix de vente de l’industrie communautaire, même au cours de la période suivant la période d’enquête.
(123)
En conclusion, l’effet négatif des prix très bas des importations en dumping est double: i) d’une part, l’écart de prix important engendrera probablement une réorientation vers les importations en dumping parce que les utilisateurs auront plus tendance à acheter des quantités croissantes de biens qui sont vendus à bas prix; ii) d’autre part, l’existence de tels bas prix sur le marché sera sans doute utilisée par les acheteurs en tant qu’outil de négociation pour faire baisser les prix proposés par les producteurs communautaires et d’autres sources, engendrant ainsi un effet dépressif à la fois sur les volumes et sur les prix. Si ces effets sont plus incertains lorsque les écarts de prix ne sont pas importants, dans le cas présent et compte tenu de la très forte sous-cotation observée, le préjudice engendré devrait être grave selon les prévisions.
2.4. Niveau des stocks
(124)
Ce facteur n’est pas déterminant pour l’analyse étant donné que les stocks sont normalement détenus par des négociants (stockistes) et non par les producteurs. Malgré quelques affirmations en ce sens de la part de l’industrie communautaire, il n’a pas pu être prouvé que des activités de stockage aient eu lieu dans des proportions qui pourraient influencer le marché de manière significative dans un avenir proche.
2.5. Autres éléments
(125)
Il convient de souligner qu’aucun des producteurs chinois inclus dans l’échantillon n’a respecté les critères pour obtenir le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, entre autres parce que ces entreprises sont toutes considérées comme étant encore sous l’influence de l’État (elles ne remplissaient pas, au minimum, le critère 1 ou le critère 3). Dans une situation de crise économique mondiale, il est probable que le gouvernement chinois soit tenté d’intervenir davantage pour soutenir ces entreprises (ou leurs fournisseurs), les aidant ainsi à maintenir leurs coûts à un bas niveau et à préserver, voire à consolider, leur avantage en matière de prix sur le marché communautaire. En conclusion, il est considéré que les exportateurs chinois opèrent dans un environnement leur permettant de maintenir facilement leur avantage de prix même dans le cas où d’autres fournisseurs du marché communautaire baisseraient leurs prix pour réduire l’écart avec les prix des importations en dumping applicables au cours de la période considérée. Même si la pression exercée par l’importante sous-cotation des importations en dumping au cours de la période d’enquête menait à une réduction du niveau de prix de l’industrie communautaire, il ne peut être exclu que les exportateurs chinois diminuent à nouveau leur prix pour maintenir l’écart observé au cours de la période d’enquête.
3. Conclusion relative à la menace de préjudice
(126)
La menace représentée par les facteurs de préjudice analysés aux considérants 113 à 125 doit être lue dans le contexte de la situation spécifique qui a changé après la période d’enquête et qui devrait probablement se maintenir sur le marché communautaire, au moins à court terme. Dans le contexte d’une consommation en forte diminution, décrite au considérant 91, les importations chinoises constituent une menace de préjudice important en raison:
i)
de l’augmentation record de leurs volumes en termes absolus et relatifs sur le marché communautaire, qui traduit une stratégie de pénétration du marché, assortie d’une évolution stable après la période d’enquête, malgré le recul de la demande;
ii)
de leur éventuelle augmentation à l’avenir en termes absolus et/ou relatifs compte tenu de l’existence d’importantes capacités de production inutilisées en RPC et du rétrécissement probable des autres marchés susceptible de libérer d’autres volumes en vue d’une réorientation vers l’Europe, et
iii)
de l’écart de prix important avec les prix observés pour le produit similaire dans la Communauté ou en provenance d’autres pays, qui devrait favoriser une réorientation vers les importations en dumping de Chine et faire baisser les prix sur le marché communautaire.
Il est conclu à titre provisoire qu’en l’absence de mesures les importations en dumping de Chine causeraient à très court terme un préjudice important à une industrie communautaire déjà vulnérable, notamment en termes de diminution des ventes, des parts de marché, de la production et de la rentabilité.
F. LIEN DE CAUSALITÉ
1. Introduction
(127)
Conformément à l’article 3, paragraphes 6 et 7, du règlement de base, la Commission a examiné si les importations faisant l’objet d’un dumping ont causé ou menacent de causer à l’industrie communautaire un préjudice pouvant être considéré comme important. Les facteurs connus autres que les importations en dumping qui, au même moment, auraient pu causer ou menacer de causer un préjudice à l’industrie communautaire ont été examinés eux aussi, de façon que le préjudice éventuellement causé par ces autres facteurs ne soit pas attribué aux importations en question.
2. Effet des importations en dumping
(128)
Entre 2005 et la période d’enquête, le volume des importations en dumping du produit concerné en provenance de la RPC a été multiplié par 20, passant de 26 273 tonnes à 542 840 tonnes, et leur part de marché dans la Communauté a progressé d’environ 16 points de pourcentage (de 1 % à 17,1 %). Le prix moyen de ces importations a reculé entre 2005 et la période d’enquête et est resté nettement en dessous du prix moyen de toutes les autres sources d’approvisionnement.
(129)
Comme indiqué au considérant 65, la sous-cotation des prix des importations chinoises a atteint au total 24 % sur une base moyenne pondérée. Il convient de noter que, pour la même période, les mêmes importations en dumping ont été vendues à des prix beaucoup plus bas que les importations à partir de toutes les autres sources (voir considérant 143).
(130)
Les importations en provenance de RPC n’ont pas causé de préjudice pouvant être considéré comme important entre 2005 et la période d’enquête. Toutefois, on note une nette coïncidence dans le temps entre l’augmentation substantielle des importations chinoises et la détérioration de certains indicateurs de préjudice, comme le recul de la part de marché détenue par l’industrie communautaire, qui a chuté de 5 points de pourcentage dans un contexte de consommation en hausse. L’augmentation des importations en dumping de Chine explique de ce fait pourquoi l’industrie communautaire n’a pas été capable de bénéficier pleinement de l’accroissement de la demande qui a eu lieu sur le marché communautaire. Il convient également de noter à cet égard qu’il existe une nette coïncidence temporelle entre la hausse rapide de la part de marché des produits chinois et l’érosion substantielle correspondante des parts de marché détenues par les importations en provenance de Russie et d’Ukraine, qui étaient leurs concurrents les plus directs en termes de prix.
(131)
En outre, étant donné que les prix des importations de RPC étaient nettement inférieurs à ceux de l’industrie communautaire, il est considéré que ces importations en dumping ont exercé une pression globale sur les prix sur le marché communautaire, à partir de la période d’enquête, en empêchant ainsi l’industrie communautaire d’augmenter ses prix de vente dans la mesure nécessaire pour maintenir son niveau de rentabilité.
(132)
Comme mentionné au considérant 89, malgré la pression à la baisse exercée par les importations de Chine sur certains indicateurs de préjudice, il a été conclu que, de façon globale, le préjudice subi par l’industrie communautaire n’était pas important. Toutefois, ces résultats doivent être lus à la lumière de l’analyse prospective concernant l’évolution de la consommation, des importations et de certains indicateurs de préjudice établis pour la période suivant la période d’enquête et décrits aux considérants 91 à 112.
(133)
Comme précisé au considérant 93, les informations relatives à la période la plus récente entre la période d’enquête et décembre 2008 montrent que le volume des importations en dumping n’a pas diminué au cours des deux derniers mois de cette année-là par rapport à 2007, et ce malgré les signes clairs d’une consommation communautaire déjà en régression au cours de novembre et de décembre 2008. Cela montre que l’amorce de ralentissement de la consommation n’a pas eu d’effets sur le volume des importations dont la part de marché augmente au contraire. Il n’y a aucune raison de penser que cette tendance s’inverserait dans un scénario à court terme similaire ou même pire.
(134)
Toutefois, même si les importations en dumping diminuaient quelque peu en termes absolus, leur part de marché resterait stable ou augmenterait dans un marché qui, selon les prévisions, devrait se rétrécir relativement rapidement. Enfin, même si le volume des importations chinoises commençait à diminuer proportionnellement davantage que la baisse de la consommation, il est estimé que la simple présence de volumes substantiels de produits chinois à bas prix dans un contexte de consommation en recul devrait être considérée comme une cause de préjudice car elle exercera une importante pression à la baisse sur le niveau général des prix sur le marché. Dans une situation de surcapacités et avec des clients essayant de réduire leurs coûts de production afin de préserver leur compétitivité, les prix des produits de base auront davantage tendance à s’aligner sur leur niveau le plus bas (c’est-à-dire sur le prix chinois). Les considérations liées à la qualité et à la sécurité de l’approvisionnement qui ont peut-être joué jusqu’à présent en faveur de l’industrie communautaire auront probablement moins de poids, et l’industrie communautaire sera obligée de réduire ses prix à cause de la pression exercée sur le marché par les produits chinois à bas prix.
(135)
En conclusion, considérant que, i) même si l’industrie communautaire n’a pas subi de préjudice important au cours de la période considérée, elle se trouvait dans un état vulnérable à la fin de la période d’enquête (voir considérant 89), ii) toutes les conditions pour l’apparition d’un préjudice après la période d’enquête sont réunies (voir considérant 112) et iii) que la condition de la menace d’un préjudice est également remplie (voir considérant 126), il est conclu qu’il existe un lien de causalité entre la menace imminente d’importations en dumping de Chine et le préjudice que l’industrie communautaire devrait bientôt connaître.
3. Effet d’autres facteurs
3.1. Activités d’importation et d’exportation de l’industrie communautaire
(136)
Il a été constaté que certains membres de l’industrie communautaire ont importé des quantités limitées du produit concerné de RPC et d’autres pays. Ces importations (estimées à moins de 2 % du total des importations totales de RPC) ont été effectuées en vue de couvrir des demandes spécifiques de consommateurs souhaitant certains produits non fabriqués par ces producteurs communautaires ou exigeant des produits à des prix extrêmement bas. Compte tenu des très faibles quantités importées, il n’est pas considéré que ces importations puissent effacer le lien de causalité établi plus haut.
(137)
En outre, un groupe de producteurs communautaires est lié à un producteur-exportateur chinois par une participation minoritaire. Il a toutefois été établi qu’aucune vente à l’exportation vers la Communauté de ce producteur-exportateur chinois n’a été faite à des entreprises liées au producteur communautaire en question. Il peut donc être conclu qu’une telle participation minoritaire n’a pas de répercussions sur la situation de l’industrie communautaire et n’en aura probablement pas à l’avenir.
(138)
Un groupe de producteurs communautaires a importé des quantités importantes de tuyaux et tubes en acier originaires d’Argentine et du Mexique à partir d’entreprises liées. Ces produits étaient pour la plupart des produits de grande valeur tels que des pipelines et des OCTG et représentaient moins de 10 % de la production communautaire de ce groupe. En outre, une comparaison modèle par modèle a montré que ces importations n’étaient pas sous-cotées par rapport aux prix de vente de l’industrie communautaire. Il a donc été conclu que ces importations n’ont pas causé ou ne causeront pas à l’avenir de préjudice à l’industrie communautaire.
(139)
Comme le montre le tableau ci-dessous, le volume des ventes à l’exportation est resté stable au cours de la période considérée. L’activité à l’exportation de l’industrie communautaire a également été examinée et sa contribution éventuelle au préjudice de l’industrie communautaire peut être exclue. Premièrement, les effets possibles de ces activités ont été dûment isolés et examinés au cours de l’enquête. Deuxièmement, comme mentionné au considérant 102, les exportations de l’industrie communautaire devraient rester stables si l'on compare à sa production et à ses ventes intérieures en baisse, étant donné qu’elles se concentrent sur des segments de marché différents, comme expliqué au considérant 102.
Industrie communautaire
2005
2006
2007
Période d’enquête
Ventes à l’exportation (en tonnes)
1 651 514
1 825 543
1 711 165
1 646 927
Indice (2005 = 100)
100
111
104
100
3.2. Importations en provenance de pays tiers (Russie + Ukraine)
(140)
Les importations en provenance de la Russie et de l’Ukraine ont fortement chuté en termes de volume au cours de la période considérée, comme le montre le tableau ci-dessous. Leur part de marché combinée est passée de 15,4 % en 2005 à 4,4 % au cours de la période d’enquête. Dans le même temps, le prix moyen de ces ventes a fait un bond de 33 %. Il est important de noter qu’à la fois les importations de Russie et d’Ukraine font l’objet de mesures antidumping depuis 2006 (voir aussi considérant 86). En conséquence, les prix déclarés dans les tableaux ci-après ne sont pas ceux auxquels les produits sont réellement entrés sur le marché communautaire. Si le droit antidumping applicable est ajouté à ces prix, le prix moyen des importations de Russie et d’Ukraine passe à 860 EUR par tonne au cours de la période d’enquête.
(141)
Compte tenu de l’écart durable entre les prix moyens auxquels les importations en provenance de RPC et en provenance de Russie ou d’Ukraine sont entrées sur le marché communautaire et étant donné que les importations de Russie/d’Ukraine étaient les principales concurrentes des importations chinoises sur la fourchette du marché la plus proche, il est conclu que la chute spectaculaire des parts de marché de ces deux derniers pays est due au fait que les droits antidumping imposés ont rendu ces importations moins compétitives par rapport aux importations de Chine en dumping, ce qui a donc érodé la part de marché détenue précédemment par les importations de Russie et d’Ukraine. Il est noté également que cette érosion était déjà si importante que toute nouvelle expansion de la part de marché des importations de Chine se fera aux dépens des concurrents les plus directs dans la fourchette du marché la plus proche, c’est-à-dire l’industrie communautaire.
Russie + Ukraine
2005
2006
2007
Période d’enquête
Volume des importations (en tonnes)
395 926
255 394
172 155
140 910
Indice (2005 = 100)
100
65
43
36
Part de marché des importations
15,4 %
9,4 %
5,5 %
4,4 %
Prix des importations (en euros/tonne)
613
672
777
814
Indice (2005 = 100)
100
110
127
133
Source: Eurostat.
3.3. Importations en provenance d’autres pays tiers
(142)
Les importations en provenance d’autres pays ont augmenté de façon significative en termes de volumes et de prix du marché entre 2005 et la période d’enquête, alors que leur part de marché est restée relativement stable au cours de cette période. L’analyse des prix du marché montre que les produits originaires de ces pays ont des prix très élevés comparé avec les produits fabriqués et vendus par l’industrie communautaire et les importations en dumping de Chine.
Autres pays tiers
2005
2006
2007
Période d’enquête
Argentine
Volume des importations (en tonnes)
54 082
53 423
60 556
70 804
Indice (2005 = 100)
100
99
112
131
Part de marché des importations
2,1 %
2,0 %
1,9 %
2,2 %
Japon
Volume des importations (en tonnes)
40 686
61 807
45 719
41 028
Indice (2005 = 100)
100
152
112
101
Part de marché des importations
1,6 %
2,3 %
1,5 %
1,3 %
États-Unis d’Amérique
Volume des importations (en tonnes)
25 866
18 006
26 875
41 226
Indice (2005 = 100)
100
70
104
159
Part de marché des importations
1,0 %
0,7 %
0,9 %
1,3 %
Mexique
Volume des importations (en tonnes)
16 211
18 412
30 001
25 771
Indice (2005 = 100)
100
114
185
159
Part de marché des importations
0,6 %
0,7 %
1,0 %
0,8 %
Tous les autres pays
Volume des importations (en tonnes)
63 107
64 620
77 647
90 788
Indice (2005 = 100)
100
102
123
144
Part de marché des importations
2,5 %
2,4 %
2,5 %
2,9 %
Total des autres pays tiers
Volume des importations (en tonnes)
199 952
216 268
240 798
269 617
Indice (2005 = 100)
100
108
120
135
Part de marché des importations
7,8 %
8,0 %
7,6 %
8,5 %
Prix des importations (en euros/tonne)
1 332
1 911
1 875
1 709
Indice (2005 = 100)
100
143
141
128
Source: Eurostat.
(143)
Les prix à l’importation à partir de l’Argentine et du Mexique ont été, en moyenne, nettement plus élevés que les prix de vente moyens de l’industrie communautaire. Comme l’explique le considérant 138, les prix de l’Argentine et du Mexique n’étaient pas sous-cotés par rapport aux prix de l’industrie communautaire.
(144)
Les importations en provenance du Japon et des États-Unis ont également été effectuées, en moyenne, à des prix nettement plus élevés que les prix de vente moyens de l’industrie communautaire. En outre, ces importations n’ont acquis aucune nouvelle part de marché. Par conséquent, elles ne sont pas considérées non plus comme une source de préjudice potentielle pour l’industrie communautaire.
(145)
Les importations en provenance de tous les autres pays sont effectuées dans des volumes si faibles qu’elles ne sauraient causer de préjudice. Il est donc conclu que les importations de sources autres que la Chine n’ont causé aucun préjudice à l’industrie communautaire et qu’aucun élément ne laisse à penser qu’elles pourraient éventuellement contribuer à un préjudice dans un avenir proche.
3.4. Concurrence des autres producteurs communautaires
(146)
Il n’y a aucune raison de penser que les autres producteurs communautaires qui ne soutiennent pas activement la plainte auraient connu une situation substantiellement différente de celle de l’industrie communautaire au cours de la période d’enquête ou connaîtraient une situation différente dans un avenir proche. Il n’existe aucun élément indiquant que le comportement de ces producteurs pourrait causer un préjudice à l’industrie communautaire dans un avenir prévisible.
3.5. Coûts de production (matières premières)
(147)
Comme indiqué au considérant 80, l’industrie communautaire a réussi à répercuter l’augmentation des coûts qui a eu lieu au cours de la période considérée par une augmentation suffisante des prix de vente. En conséquence, entre 2005 et la période d’enquête, il peut être affirmé que l’industrie communautaire a montré sa capacité à opérer efficacement dans des conditions normales et à réagir de manière appropriée à l’évolution de ses prix d’achat.
(148)
Comme indiqué au considérant 107, les coûts ont augmenté de manière substantielle au cours de la période suivant la période d’enquête et devraient encore augmenter dans la période suivante. En raison, essentiellement, d’une augmentation prévisible, en termes relatifs, des coûts fixes du fait d’une utilisation moins importante des capacités, il devrait être considéré en tout état de cause qu’une augmentation des coûts moyens globaux de l’industrie communautaire peut être aussi la conséquence d’une réorientation nécessaire de sa gamme de produits au vu de la forte pression à la baisse exercée par certains types de produits chinois vendus en dumping.
(149)
Comme indiqué au considérant 105, en raison de la forte sous-cotation pratiquée, les parts de marché de l’industrie communautaire pour certains types de produits pourraient sensiblement diminuer ou disparaître complètement, ce qui obligerait l’industrie communautaire à réorienter sa production vers des types de produits ayant des prix de vente plus élevés mais aussi des coûts de production proportionnellement plus élevés. Contrairement à ce qui s’est passé au cours de la période d’analyse, l’industrie communautaire - à cause de la pression exercée sur les importations en provenance de la Chine en termes de perte de parts de marché et de dépression des prix de vente - ne semble toutefois plus être en mesure de répercuter l’augmentation des coûts par une hausse correspondante des prix de vente.
3.6. Ralentissement du marché communautaire des tubes et tuyaux sans soudure du fait de la récession économique
(150)
La baisse de la consommation et de la demande auront certainement des répercussions sur la performance globale de l’industrie communautaire. Ces effets négatifs probables auront toutefois plus ou moins d’importance selon l’évolution de la part de marché détenue par les importations de Chine. Même si le ralentissement économique pouvait donc être considéré comme une cause possible de préjudice pour la période débutant en novembre 2008, il ne peut aucunement diminuer les effets néfastes liés à la présence sur le marché communautaire de quantités importantes d’importations de Chine en dumping à des prix très bas. Par exemple, même dans une situation de volumes en baisse, l’industrie communautaire pourrait être capable de maintenir un niveau de prix acceptable et donc de limiter les effets négatifs d’un ralentissement de la consommation s’il n’y avait pas la concurrence déloyale des produits chinois vendus en dumping à des prix très bas qui déprimera le niveau général des prix sur le marché. Par conséquent, le ralentissement économique ne peut pas être considéré comme une cause possible détruisant le lien de causalité entre la menace de préjudice et les importations en dumping de Chine.
4. Conclusion sur le lien de causalité
(151)
La coïncidence dans le temps entre, d’une part, l’augmentation des importations en dumping en provenance de RPC, l’accroissement des parts de marché et la sous-cotation constatée et, d’autre part, l’existence de tous les éléments indiquant clairement une menace imminente de préjudice qui engendrera une nette détérioration de la situation économique de l’industrie communautaire au sens de l’article 3, paragraphe 6, du règlement de base si aucune mesure de protection n’est prise contre ces importations.
(152)
D’autres facteurs ont été analysés mais ils n’ont pas été identifiés comme déterminants pour le préjudice prévisible. En particulier, ni les importations à partir d’autres pays, ni les coûts, ni une réduction générale de la demande du produit concerné du fait du ralentissement économique ne peuvent atténuer l’effet perturbateur de la menace représentée par les importations de Chine pour l’industrie communautaire.
(153)
Sur la base de l’analyse ci-dessus, qui a clairement distingué et séparé les effets de tous les facteurs connus qui ont eu ou auront probablement des conséquences sur la situation de l’industrie communautaire des effets préjudiciables des importations faisant l’objet d’un dumping, il est conclu que les importations en provenance de la RPC constituent une menace imminente pour l’industrie communautaire, au sens de l’article 3, paragraphe 6, et de l’article 3, paragraphe 9, du règlement de base.
G. INTÉRÊT DE LA COMMUNAUTÉ
(154)
La Commission a examiné si, malgré les conclusions concernant le dumping, le préjudice, la menace de préjudice et le lien de causalité, il existait des raisons impérieuses de conclure qu’il n’est pas dans l’intérêt de la Communauté d’adopter des mesures dans ce cas particulier. À cette fin et conformément à l’article 21, paragraphe 1, du règlement de base, la Commission a évalué l’incidence probable de l’institution ou de la non-institution de mesures sur toutes les parties concernées par la procédure.
1. Intérêt de l’industrie communautaire
(155)
Compte tenu de ce qui précède, des mesures devraient être instituées sur les importations originaires de la RPC. On suppose que l’institution de telles mesures entraînerait une hausse du prix du produit concerné originaire de ce pays et permettrait à l’industrie communautaire d’améliorer sa situation en maintenant un niveau suffisant des volumes de production, des ventes et donc de ses parts de marché. Si aucune mesure n’est prise, on s’attend à ce que, dans un contexte de consommation en baisse, les importations de RPC se poursuivent à de très bas prix, augmentant ainsi leur part de marché et exerçant un effet dépressif sur le niveau global des prix sur le marché. Dans cette situation, l’industrie communautaire fait face à une menace imminente de préjudice en raison de la perte de volumes due à la présence des importations de Chine et de la diminution possible des prix du fait de la pression à la baisse exercée sur le marché par la présence accrue des importations en provenance de la Chine sur le marché communautaire.
2. Intérêt des autres producteurs communautaires
(156)
Il n’y a aucun élément qui permettrait de conclure que les intérêts des autres producteurs communautaires n’ayant pas soutenu activement la plainte sont différents de ceux exposés par l’industrie communautaire. Conformément aux informations disponibles, il n’y a en fait aucune raison pour que l’analyse effectuée pour l’industrie communautaire ne s’applique pas dans les mêmes termes à ces autres entreprises.
3. Intérêt des importateurs indépendants dans la Communauté
(157)
Seulement six importateurs ont coopéré à l’enquête. Un seul importateur, qui représente environ 1,5 % du total des importations de Chine dans l’Union européenne, achète le produit concerné exclusivement auprès de la Chine. Cet importateur a un taux de rentabilité de moins de 5 % et est le seul à s’être prononcé clairement contre une éventuelle institution de mesures. Il est toutefois utile de préciser qu’au cours de la période d’enquête, le produit concerné a représenté moins de 10 % du chiffre d’affaires de l’entreprise. En outre, étant donné que des droits antidumping seront imposés à tous les producteurs chinois, il est probable que cet importateur sera en mesure de répercuter l’augmentation des coûts sur ses clients, puisque ses concurrents directs seront affectés dans les mêmes conditions. Tous les autres importateurs ayant coopéré à l’enquête s’approvisionnent également à partir d’autres sources, y compris auprès de l’industrie communautaire (leur approvisionnement auprès de l’industrie communautaire couvre de 25 % à 95 % de leurs besoins) et leur rentabilité est beaucoup plus élevée.
4. Intérêt des utilisateurs
(158)
Un seul utilisateur sur les cinq ayant coopéré à l’enquête s’approvisionne en Chine (environ 20 % de achats en volume, le reste étant acheté principalement auprès de l’industrie communautaire) et affirme que l’institution de mesures aurait des répercussions importantes sur son entreprise. Toutefois, la rentabilité de cette entreprise pour les produits contenant le produit concerné est très élevée, dépassant les 10 %. Les calculs ont montré que même dans le pire des scénarios, c’est-à-dire si tous les produits chinois sont achetés aux prix de l’industrie communautaire et que l’augmentation des prix ne peut pas, même partiellement, être répercutée sur les clients, les conséquences sur la rentabilité de cet utilisateur seraient minimes (environ 1 % du chiffre d’affaires). Il est donc considéré que l’institution éventuelle de mesures ne créerait aucun préjudice sérieux pour les intérêts de cet utilisateur.
5. Conclusion concernant l’intérêt de la Communauté
(159)
Pour conclure, on pense que l’institution de mesures sur les importations de RPC n’aurait pas de répercussions, dans un contexte de consommation en baisse, sur les volumes proposés sur le marché communautaire étant donné qu’il existe suffisamment de capacités de production disponibles dans l’industrie communautaire. Aucun effet négatif n’est donc prévisible sur la sécurité de l’approvisionnement (il est rappelé ici que les types de produits importés sont également fabriqués par l’industrie communautaire). L’analyse révèle en outre qu’il n’existe pas, chez les importateurs ou les utilisateurs, des intérêts majeurs qui seraient remis en question en cas d’institution de mesures. Le niveau relativement faible de coopération des importateurs et des utilisateurs à l’enquête conforte cette constatation.
H. PROPOSITION DE MESURES ANTIDUMPING PROVISOIRES
(160)
Compte tenu des conclusions établies concernant le dumping, le préjudice, la menace de préjudice, le lien de causalité et l’intérêt de la Communauté, des mesures provisoires devraient être instituées sur les importations du produit concerné en provenance de la RPC, afin d’empêcher l’apparition d’un préjudice important pour l’industrie communautaire du fait des importations faisant l’objet d’un dumping; ce préjudice est imminent et ne manquera pas d’intervenir en l’absence de mesures.
1. Niveau d’élimination du préjudice
(161)
Le niveau des mesures provisoires à instituer sur les importations originaires de la RPC doit être suffisant pour éliminer la menace de préjudice représentée pour l’industrie communautaire par les importations faisant l’objet d’un dumping, sans excéder les marges de dumping constatées. Pour calculer le montant du droit nécessaire pour éliminer les effets du dumping préjudiciable, il est normalement considéré que la mesure à prendre devrait permettre à l’industrie communautaire de couvrir ses coûts et de réaliser le bénéfice avant impôt qu’elle pourrait raisonnablement escompter dans des conditions de concurrence normales, c’est-à-dire en l’absence d’importations faisant l’objet d’un dumping.
(162)
L’industrie communautaire a fait valoir qu’une marge de profit de 12 % serait nécessaire pour garantir une situation concurrentielle normale sur le marché communautaire, en l’absence d’un dumping préjudiciable. L’association des exportateurs chinois a reconnu qu’un profit de 8 % pouvait être considéré dans certaines circonstances comme une marge de profit appropriée.
(163)
Cependant, une enquête fondée sur une menace de préjudice nécessite un plus grand nombre d’évaluations et d’hypothèses qu’une enquête fondée sur un préjudice important au cours de la période d’enquête. En effet, le concept de menace de préjudice implique nécessairement la réalisation de prévisions sur la matérialisation future d’un préjudice qui n’était pas présent au cours de la période d’enquête. Dans le cadre de ce scénario incertain, il est considéré comme une approche prudente d’utiliser provisoirement la marge de profit qui a été établie au cours de la dernière procédure concernant le même produit (6), à savoir3 %. Il est toutefois reconnu que cette question devra être réexaminée au stade définitif, lorsqu’il sera possible de recueillir davantage de preuves liées au préjudice prévisible.
(164)
À la lumière de ce qui précède, la majoration de prix nécessaire a été déterminée en procédant à une comparaison, au même stade commercial, entre le prix à l’importation moyen pondéré, utilisé pour établir la sous-cotation, et le prix non préjudiciable des produits vendus par l’industrie communautaire sur le marché communautaire, déterminé de la façon indiquée au considérant 162.
(165)
Toute différence résultant de la comparaison mentionnée au considérant 163 a ensuite été exprimée en pourcentage de la valeur caf totale à l’importation établie pour la période d’enquête. Étant donné que deux des producteurs chinois ayant coopéré à l’enquête ont bénéficié d’un traitement individuel et compte tenu du faible niveau de coopération, le niveau provisoire d’élimination du préjudice à l’échelle nationale a été établi en calculant la marge de préjudice la plus élevée constatée pour des types de produit représentatifs vendus par un producteur-exportateur n’opérant pas dans une économie de marché.
(166)
La marge de préjudice ainsi déterminée pour la RPC est nettement plus faible que la marge de dumping constatée.
Nom de la société
Marge de préjudice
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd
15,6 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd
15,1 %
Autres sociétés ayant coopéré
22,3 %
Toutes les autres sociétés
24,2 %
2. Mesures provisoires
(167)
Compte tenu de ce qui précède et conformément à l’article 7, paragraphe 2, du règlement de base, il est considéré qu’un droit antidumping provisoire devrait être institué sur les importations du produit concerné en provenance de la RPC, au niveau de la marge la plus faible (dumping ou préjudice), selon la règle du droit moindre, qui est dans tous les cas la marge de préjudice.
(168)
Sur la base de ce qui précède, les taux de droit proposés sont les suivants:
Société
Droit antidumping (%)
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd
15,6 %
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd
15,1 %
Autres sociétés ayant coopéré
22,3 %
Toutes les autres sociétés
24,2 %
(169)
Les taux de droit antidumping individuels fixés dans le présent règlement ont été établis sur la base des conclusions de la présente enquête. Ils reflètent donc la situation constatée pour les sociétés concernées pendant cette enquête. Ces taux de droit (par opposition au droit national applicable à «toutes les autres sociétés») s’appliquent ainsi exclusivement aux importations de produits originaires du pays concerné fabriqués par les sociétés, et donc par les entités juridiques spécifiques, citées. Les produits importés fabriqués par toute société dont le nom et l’adresse ne sont pas spécifiquement mentionnés dans le dispositif du présent règlement, y compris par des entités liées aux sociétés spécifiquement citées, ne peuvent pas bénéficier de ces taux et seront soumis au droit applicable à «toutes les autres sociétés».
(170)
Toute demande d’application de ces taux de droit antidumping individuels (par exemple, à la suite d’un changement de dénomination de l’entité ou de la création de nouvelles entités de production ou de vente) doit être immédiatement adressée à la Commission (7) et contenir toutes les informations utiles concernant, notamment, les éventuelles modifications des activités de la société liées à la production, aux ventes intérieures et à l’exportation résultant notamment de ce changement de dénomination ou de ce changement dans les entités de production ou de vente. Le règlement sera modifié au besoin par une mise à jour de la liste des sociétés bénéficiant des taux de droits individuels.
(171)
Afin d’assurer une mise en pratique en bonne et due forme du droit antidumping, le niveau de droit résiduel devrait s’appliquer aux producteurs-exportateurs n’ayant pas coopéré mais aussi aux producteurs qui n’ont effectué aucune exportation vers la Communauté pendant la période d’enquête.
I. DISPOSITION FINALE
(172)
Dans l’intérêt d’une bonne administration, il convient de fixer un délai pour permettre aux parties concernées qui se sont fait connaître dans le délai précisé dans l’avis d’ouverture de faire part de leur point de vue par écrit et de demander à être entendues. De plus, il convient de préciser que les conclusions concernant l’institution de droits tirés aux fins du présent règlement sont provisoires et peuvent être réexaminées pour l’institution de tout droit définitif,
A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Il est institué un droit antidumping provisoire sur les importations de certains tubes et tuyaux sans soudure, en fer ou en acier, à section circulaire d’un diamètre extérieur n’excédant pas 406,4 mm et d’un équivalent carbone égal ou inférieur à 0,86 selon la formule et les analyses chimiques (8) de l’Institut international de la soudure (IIS), relevant des codes NC ex 7304 19 10, ex 7304 19 30, ex 7304 23 00, ex 7304 29 10, ex 7304 29 30, ex 7304 31 20, ex 7304 31 80, ex 7304 39 10, ex 7304 39 52, ex 7304 39 58, ex 7304 39 92, ex 7304 39 93, ex 7304 51 81, ex 7304 51 89, ex 7304 59 10, ex 7304 59 92 and ex 7304 59 93 (9) (TARIC codes 7304191020, 7304193020, 7304230020, 7304291020, 7304293020, 7304312020, 7304318030, 7304391010, 7304395220, 7304395830, 7304399230, 7304399320, 7304518120, 7304518930, 7304591010, 7304599230 et 7304599320) et originaires de la République populaire de Chine.
2. Le taux du droit antidumping provisoire applicable au prix net franco frontière communautaire, avant dédouanement, s’établit comme suit pour les produits décrits au paragraphe 1 et fabriqués par les sociétés énumérées ci-après:
Société
Droit antidumping (%)
Code additionnel TARIC
Hubei Xinyegang Steel Co., Ltd, Huangshi City
15,6
A948
Shandong Luxing Steel Pipe Co., Ltd, Qingzhou City
15,1
A949
Sociétés mentionnées en annexe
22,3
A950
Toutes les autres sociétés
24,2
A999
3. La mise en libre pratique dans la Communauté du produit visé au paragraphe 1 est subordonnée au dépôt d’une garantie équivalente au montant du droit provisoire.
4. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
Sans préjudice de l’article 20 du règlement (CE) no 384/96, les parties intéressées peuvent demander à être informées des détails sous-tendant les faits et considérations essentiels sur la base desquels le présent règlement a été adopté, présenter leur point de vue par écrit et demander à être entendues par la Commission dans un délai d’un mois à compter de la date d’entrée en vigueur du présent règlement.
Conformément à l’article 21, paragraphe 4, du règlement (CE) no 384/96, les parties intéressées peuvent présenter des commentaires sur l’application du présent règlement dans un délai d’un mois à compter de la date de son entrée en vigueur.
Article 3
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
L’article 1er du présent règlement s’applique pendant une période de six mois.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 7 avril 2009.