РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 6 ноември 2008 година
относно Държавна помощ C 17/05 (ex N 194/05 и PL 34/04), приведена в действие от Полша в полза на Stocznia Gdynia
(нотифицирано под номер C(2008) 6771)
(само текстът на полски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2010/47/ЕО)
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 88, параграф 2, алинея първа от него,
като взе предвид Споразумението за създаване на Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си (1) съгласно горепосочените разпоредби и като взе предвид техните мнения,
като има предвид, че:
I. ПРОЦЕДУРА
(1)
В съответствие с разпоредбите, предвидени в точка 3 от Приложение IV към Договора за присъединяване, регламентиращи процедурата за временен механизъм, на 29 април 2004 г. Полша уведоми за мерки за преструктуриране в полза на Stocznia Gdynia S.A. (наричано по-долу „корабостроителница Gdynia“). Делото е заведено под номер PL 34/2004.
(2)
С писмо от 19 май 2004 г. Комисията изиска от Полша да предостави определени липсващи документи. Същите бяха предоставени на 16 юни 2004 г. С писма от 30 юли 2004 г., 8 октомври 2004 г., 23 ноември 2004 г. и 4 март 2005 г. Комисията изиска допълнителна информация, на което Полша отговори с писма, съответно от 3 септември 2004 г., заведено като получено на 7 септември 2004 г., от 10 ноември 2004 г., заведено като получено на 15 ноември 2004 г., от 17 февруари 2005 г., заведено като получено на 21 февруари 2005 г., от 30 март 2005 г., заведено като получено на 1 април 2005 г. и от 18 април 2005 г., заведено като получено на 20 април 2005 г. С писмо от 22 април 2005 г., заведено като получено на същата дата, Полша приема, че Комисията ще разглежда PL 34/2004 от дата 29 април 2004 г. като уведомление съгласно член 88, параграф 2 от Договора за ЕО по отношение на всякакви мерки, за които е установено, че представляват нова помощ. Делото е заведено под нов номер: N 194/2005.
(3)
На 1 юни 2005 г. Комисията прие решение да открие официална процедура по разследване, което беше публикувано в Официален вестник (2), и покани Полша и заинтересованите страни да представят мнения.
(4)
След като беше разрешено удължаване на срока за предоставяне на мнения (писмо от 9 август 2005 г.), Полша предостави мненията си с писмо от 2 септември 2005 г., заведено като получено на 5 септември 2005 г. В отговора си Полша предостави на Комисията плана за преструктуриране, целящ модернизиране на корабостроителница Gdynia от дата 4 март 2004 г. (наричан по-долу „План за преструктуриране 2004“).
(5)
Полша предостави допълнителни мнения с писмо от 3 ноември 2005 г., заведено като получено на 7 ноември 2005 г.
(6)
Корабостроителница Gdynia предостави мнения с писмо от 10 октомври 2005 г., заведено като получено на 14 октомври 2005 г. Мнения бяха предоставени също и от „Ray Car Carriers“ (с писмо от 7 октомври 2005 г., заведено като получено на 10 октомври 2005 г.), от кабинета на постоянния представител на Дания в Европейския съюз (с писмо от 7 октомври 2005 г., заведено като получено на 11 октомври 2005 г.), от Датската корабостроителна асоциация „Danish Maritime“ (с писмо от 7 октомври 2005 г., заведено като получено на същата дата), от профсъюз „Солидарност“ (с писмо от 7 октомври 2005 г., заведено като получено на 10 октомври 2005 г.) и от Полската корабостроителна асоциация (с писмо от 10 октомври 2005 г., заведено като получено на 11 октомври 2005 г.).
(7)
Комисията препрати тези мнения на Полша с писма от 26 октомври 2005 г. и 12 декември 2005 г. (3). Полша отговори на мненията, предоставени от корабостроителница Gdynia, с писмо от 16 януари 2006 г., заведено като получено на 18 януари 2006 г. Полша не предостави никакви мнения по материалите, предоставени от други трети страни.
(8)
Комисията потърси помощта на външен консултант за оценка на План за преструктуриране 2004. Консултантът предаде своя доклад на Комисията през декември 2005 г.
(9)
С писмо от 13 януари 2006 г. Комисията поиска Полша да предостави актуална информация за най-новото в развитието на нейната стратегия за преструктуриране на корабостроителница Gdynia. Полша отговори с писмо с дата 20 февруари 2006 г., заведено като получено на 21 февруари 2006 г., а на 22 февруари 2006 г. се състоя среща между представители на Комисията, полските власти и корабостроителница Gdynia. Полша заяви, че План за преструктуриране 2004 е остарял и че е приела нова стратегия за преструктуриране на Gdynia Shipyard Group, включваща отделяне на подразделение от групата и (частична) приватизация на корабостроителница Gdynia. Полша съобщи също, че до 30 юни 2006 г. на Комисията ще бъде предоставен коригиран план за преструктуриране и че скоро ще започне приватизацията на корабостроителница Gdynia.
(10)
Като резултат от тази среща, на 8 март 2006 г. Комисията изпрати писмо на Полша, на което Полша отговори с писмо от 13 март 2006 г., заведено като получено на същата дата, в което се обявява приватизационен график. Полша предостави допълнителна информация за процеса на приватизация с писмо от дата 29 март 2006 г., заведено като получено на 30 март 2006 г. Комисията поиска допълнителна информация с писмо от 30 март 2006 г., на което Полша отговори с писмо от 19 април 2006 г., заведено като получено на 20 април 2006 г.
(11)
С писмо от 6 април 2006 г., заведено като получено на 10 април 2006 г., Полша предостави първоначален проект на документа „Стратегия за корабостроителния сектор (корабостроителници за мореплавателни съдове) в Полша 2006-2010 г.“ Комисията предостави мнения с писмо от 12 април 2006 г. Документът беше окончателно одобрен от Полския кабинет на 31 август 2006 г. и изпратен на Комисията с писмо от 1 септември 2006 г., заведено като получено на същата дата.
(12)
С писмо по електронна поща от 15 май 2006 г., корабостроителница Gdynia предостави на Комисията „Информационен меморандум за корабостроителница Gdynia“ от месец май 2006 г., който стана достъпен за потенциални инвеститори от 10 май 2006 г.
(13)
С писмо от 26 май 2006 г., заведено като получено на 30 май 2006 г., Полша предостави допълнителна информация за извършващия се приватизационен процес, включваща списъка на фирмите, до които Полша е изпратила чрез своя приватизационен консултант предложение за участие в новото увеличаване на капитала, одобрено от Общото събрание на корабостроителница Gdynia на 19 април 2006 г. С писмо от 13 юли 2006 г., заведено като получено на 17 юли 2006 г., Полша предостави допълнителна информация за извършващия се приватизационен процес, като информира Комисията, че две фирми са предоставили предварителни оферти за участие в увеличаването на капитала и предостави сравнителен анализ на тези оферти, направен от приватизационния консултант.
(14)
На 9 юни 2006 г. корабостроителница Gdynia предостави на Комисията първоначални проекто-промени на плана за преструктуриране. Представители на Комисията посетиха корабостроителницата на 13 юни 2006 г. и изказаха предварителни мнения относно променения план за преструктуриране. Външният консултант на Комисията изложи мненията си в доклад от месец юли 2006 г. Накрая, в писмо от 17 юли 2006 г., Комисията коментира недостатъците на проекто-промените на плана за преструктуриране.
(15)
Бяха проведени няколко срещи във връзка с приватизационния процес и подготовката на променения план за преструктуриране, на които присъстваха представители на Комисията и на полските власти: в Брюксел на 31 януари, на 22 февруари и на 10 май 2006 г. и в сградата на корабостроителница Gdynia на 13 юни 2006 г.
(16)
Полша отговори на писмото на Комисията от 17 юли 2006 г. с писмо от дата 31 август 2006 г., заведено като получено на 1 септември 2006 г.
(17)
На 3 септември 2006 г. Полша направи уведомление за промени в „Плана за преструктуриране на Gdynia Shipyard S.A.“ (наричан по-долу „План за преструктуриране 2006“) и за нова държавна помощ, отпусната на корабостроителница Gdynia след решението на Комисията да открие официална процедура по разследване.
(18)
Полша предостави допълнителна информация за процеса на преструктуриране на Gdynia Shipyard Group с писмо от 12 септември 2006 г., заведено като получено на 13 септември 2006 г., в което по-конкретно се заявява, че капиталите на корабостроителница Гданск и Gdynia Shipyard Group са разделени.
(19)
Допълнителна информация относно приватизационния процес на корабостроителница Gdynia беше предоставена с писмо от дата 26 септември 2006 г., заведено като получено на 27 септември 2006 г.
(20)
Полша изпрати уведомление за допълнителна нова помощ за корабостроителница Gdynia с писмо от дата 21 ноември 2006 г., заведено като получено на 27 ноември 2006 г.
(21)
На 7 декември 2006 г. се проведе среща между комисар Kroes и Piotr Woźniak, министър на икономиката на Полша. Министърът заяви, че Полша е поела задължението да стартира отново приватизационния процес за корабостроителница Gdynia посредством открита и прозрачна процедура, която следва да завърши до месец юни 2007 г. Полша потвърди това изявление с писмо от 27 декември 2006 г., заведено като получено на 4 януари 2007 г., позовавайки се на решение на Кабинета от 19 декември 2006 г. за ратифициране на документ, озаглавен „Състоянието на корабостроителната промишленост“. Полша поиска от Комисията провеждане на разговори за изравнителни мерки.
(22)
Представители на Комисията посетиха корабостроителницата на 19 декември 2006 г. с външния консултант с оглед събиране на факти и данни, необходими за оценяване на изравнителните мерки. На 16 януари 2007 г. външният консултант на Комисията предостави доклад относно капацитета на корабостроителницата.
(23)
Комисията отговори на писмото от 27 декември 2006 г. с писмо от 29 януари 2007 г., в което призова Полша до края на февруари 2007 г. да представи предложение за изравнителни мерки за корабостроителница Gdynia.
(24)
С писмо от дата 28 февруари 2007 г., заведено като получено на същата дата, Полша предостави обяснения относно приватизацията на корабостроителница Gdynia и предложение за изравнителни мерки.
(25)
Въз основа на това на 15 март 2007 г. се проведе техническа среща между Комисията, полските власти и представители на корабостроителницата, насочена главно към изравнителните мерки, но също и към провеждащия се приватизационен процес. Комисията и полските власти постигнаха споразумение, че Комисията ще започне дискусия по технически въпроси директно с корабостроителница Gdynia с оглед събиране на всички необходими данни за оценка от нейна страна на изравнителните мерки, предложени от Полша. Корабостроителница Gdynia изпрати известно количество първоначална информация относно капацитета на корабостроителницата с писмо по електронна поща от 12 март 2007 г., заведено като получено на 27 април 2007 г.
(26)
Комисията поиска допълнителна информация относно изравнителните мерки с писма от 29 март 2007 г., 27 април 2007 г. и 25 май 2007 г., на които корабостроителница Gdynia отговори съответно с писмо от 20 април 2007 г., заведено като получено на 23 април 2007 г., с писмо от 9 май 2007 г., заведено като получено на 10 май 2007 г. и с писмо от 30 май 2007 г., заведено като получено на 31 май 2007 г. Корабостроителница Gdynia предостави допълнителна информация на среща с представители на Комисията, проведена на 6 юни 2007 г. и впоследствие с писмо от дата 18 юни 2007 г., заведено като получено на 21 юни 2007 г. Комисията зададе допълнителни въпроси с писмо по електронна поща от 20 юни 2007 г., на което корабостроителница Gdynia отговори с писмо от 25 юни 2007 г., заведено като получено на същата дата.
(27)
С писмо от 31 юли 2007 г. Комисията информира Полша, че нейният предварителен анализ на изравнителните мерки, предложени от Полша за корабостроителница Gdynia, е показал, че мерките са приемливи, при условие, че бъдат изпълнени определени условия. Полша отговори с писмо от 24 август 2007 г., заведено като получено на 27 август 2007 г., в което коментира условията, поставени за реализирането на изравнителната мярка за корабостроителница Gdynia. Комисията приключи въпроса за изравнителните мерки с писмо от дата 3 октомври 2007 г.
(28)
В телефонен разговор от 24 май 2007 г. полските власти информираха Комисията, че Полша възнамерява да възобнови приватизационния процес за корабостроителница Gdynia чрез публичен търг. Комисията поиска изчерпателна информация за най-новото в развитието на приватизационния процес с писмо от дата 29 май 2007 г. и повтори запитването си с писмо от 6 юни 2007 г. Полша отговори с писмо от 22 юни 2007 г., заведено като получено на 25 юни 2007 г. и, след допълнително искане за информация от дата 28 юни 2007 г., допълни предоставените данни с писмо от 11 юли 2007 г., заведено като получено на същата дата. С това писмо Полша предостави на Комисията също и информационния меморандум за корабостроителница Gdynia от дата 4 юли 2007 г. (наричан по-долу „информационния меморандум“). В писмо от 31 юли 2007 г. Комисията отбеляза, че приватизационният процес не може повече да се забавя.
(29)
С писмо от 30 юли 2007 г. Комисията изпрати своите мнения относно информационния меморандум. Полша отговори с писмо от дата 21 август 2007 г., заведено като получено на 27 август 2007 г. С писмо от 29 август 2007 г., заведено като получено на същата дата, Полша предостави проектодокумент озаглавен „Допълнителни разяснения относно информационния меморандум за корабостроителница Gdynia“ от дата 29 август 2007 г. (наричан по-долу „Приложение към информационния меморандум“), който да бъде анексиран към информационния меморандум от 4 юли 2007 г. С писмо от 4 септември 2007 г. Комисията представи своите мнения относно Приложението към информационния меморандум, на което Полша отговори с писмо от 7 септември 2007 г., в което предостави изменена версия на Приложението към информационния меморандум. Комисията представи окончателното си мнение с писмо от дата 14 септември 2007 г.
(30)
Полша предостави информация относно новостите в развитието на приватизационния процес с писмо от 7 септември 2007 г., заведено като получено на същата дата, с писмо от 23 октомври 2007 г., заведено като получено на 24 октомври 2007 г., и с писмо от 25 октомври 2007 г., заведено като получено на същата дата.
(31)
В отговор на писмо от Комисията от дата 30 ноември 2007 г., Полша предостави допълнителна информация относно приватизационния процес с писма от дати 13, 19 и 21 декември 2007 г., заведени като получени съответно на 14, 20 и 21 декември 2007 г. В последното писмо Полша информира Комисията, че е получила три обвързващи оферти за закупуване на корабостроителница Gdynia. Тези оферти бяха предоставени на Комисията с писмо от 8 февруари 2008 г., заведено като получено на 11 февруари 2008 г.
(32)
На 10 януари 2008 г. в Брюксел се състоя среща между представители на Комисията и полските власти, заключенията от която бяха повторени от Комисията в писма от дати 17 и 30 януари 2008 г.
(33)
С писмо от 30 януари 2008 г., Полша информира Комисията, че двама участници в търга са били поканени на преговори с Министерството на финансите. С писмо от 14 февруари 2008 г., заведено като получено на 19 февруари 2008 г., Полша обяви, че приватизационният процес за корабостроителница Gdynia ще бъде завършен до лятото на 2008 г. Комисията отговори с писмо от дата 28 февруари 2008 г.
(34)
С писмо от дата 29 февруари 2008 г., заведено като получено на 3 март 2008 г., Полша предостави първия проект на нов план за преструктуриране, изготвен от един от участниците в търга - Amber Sp. z o.o. На 20 март 2008 г. на фирмата е дадено временно изключително право за водене на преговори и с писмо по електронна поща от 9 април 2008 г., заведено като получено на 24 април 2008 г., тя е предоставила актуализация на проекто-плана за преструктуриране. Този участник в търга предостави допълнителна информация с „Ключови направления на преструктурирането“, документ предоставен на среща на 10 април 2008 г., и заведен като получен на 18 април 2008 г. Подготвената от втория участник в търга информация беше предоставена по-късно, с писмо от 7 април 2008 г., заведено като получено на 18 април 2008 г., след напомняне от дата 18 март 2008 г.
(35)
Полша предостави информация относно развитието на преговорите с Amber Sp. z o.o., като единствен преговарящ, с писмо от 28 март 2008 г., заведено като получено на същата дата, с писмо от 7 април 2008 г., заведено като получено на 18 април 2008 г., с писмо от 23 април 2008 г., заведено като получено на същата дата, и с писмо от 25 април 2008 г., заведено като получено на същата дата. На 10 април 2008 г. във Варшава се състоя среща между представители на Комисията, корабостроителница Gdynia, Amber Sp. z o.o. и полските власти. Полша предостави на Комисията своя протокол от срещата с писмо от дата 7 май 2008 г., заведено като получено на 13 май 2008 г.
(36)
С писма от 21 и 30 април 2008 г. Комисията предостави мнение относно развитието на приватизационния процес.
(37)
С писмо от дата 12 май 2008 г., заведено като получено на същата дата, Полша информира Комисията, че Amber Sp. z o.o. са се оттеглили от приватизационния процес. Накрая, с писмо от 26 май 2008 г., заведено като получено на 27 май 2008 г., полските власти информираха Комисията, че на 15 май 2008 г., министърът на финансите е решил да прекрати приватизационния процес и в рамките на публичната покана да се ангажира в преговори с участници в търга, чиито оферти са били допуснати до процедурата, обявена през 2007 г.
(38)
Полските власти също така информираха Комисията, че предприемат действия за ново стартиране на приватизационния процес с оглед подписване на приватизационни споразумения през ноември 2008 г. От 3 юни 2008 г. Полша предоставя ежедневни доклади до Комисията относно предприетите действия от различни заинтересовани страни в стартиралия отново приватизационен процес. С писмо от 6 юни 2008 г., заведено като получено на същата дата, Полша предостави на Комисията „Информационния меморандум за корабостроителница Gdynia“ от 2 юни 2008 г. (наричан по-долу „Информационен меморандум 2008“).
(39)
По искане на полските власти на 10 юни 2008 г. беше проведена среща между представители на Комисията, полските власти и предприятието ISD Polska, което бе представено на Комисията като потенциален купувач на корабостроителница Gdynia. Друга среща между Комисията и полските власти се състоя на 13 юни 2008 г.
(40)
С писмо от 26 юни 2008 г., заведено като получено на същата дата, Полша предостави проектоплан за преструктуриране на корабостроителница Gdynia и корабостроителница Гданск, подготвен от ISD Polska (собственикът на корабостроителница Гданск) и проекто-план за преструктуриране на корабостроителница Gdynia, подготвен от Полската корабостроителна компания (наричана по-долу „ПКК“).
(41)
С писмо от дата 4 юли 2008 г., Комисията поиска разяснения по определени въпроси, свързани с проекто-плана за преструктуриране, подготвен от ISD Polska. Полша отговори с писма от 7 и 8 юли 2008 г., заведени като получени на същите дати. На 8 юли 2008 г. се състоя среща между представители на полските власти, ISD Polska и Комисията.
(42)
С писмо от дата 14 юли 2008 г. Полша се ангажира да предостави на Комисията цялостен план за преструктуриране до 12 септември същата година.
(43)
На 16 юли 2008 г. Комисията даде предварително одобрение на оценките и заключенията, представени в проекто-решение за приключване на официалното разследване, в което се казва, че помощта, отпусната на корабостроителница Gdynia, е несъвместима с общия пазар и следва да бъде възстановена. Но в светлината на писмото от полските власти от дата 14 юли 2008 г., Комисията реши да отложи приемането на решението, за да прецени дали новият план за преструктуриране, който трябва да бъде предоставен от полските власти до 12 септември 2008 г., ще подобри съществено ситуацията и ще позволи помощта да бъде счетена за съвместима с общия пазар.
(44)
От тогава Полша предоставя на Комисията всяка седмица актуална информация за приватизационния процес (писма от дати 28 юли, 4 август, 12 август, 21 август, 25 август, 1 септември, 8 септември, 16 септември и 23 септември, заведени като получени на същите дати).
(45)
С писмо от 18 юли, заведено като получено на 21 юли, Полша поиска три кръга консултации с Комисията по проектоплана за преструктуриране, с оглед изготвяне на окончателна версия, съобразена с мненията на Комисията. С писмо от 31 юли Комисията се съгласи с тази програма.
(46)
Но първата неофициална среща между полските власти и Комисията не се състоя по-рано от 21 август 2008 г. Друга среща с полските власти, в присъствието на ISD Polska, се проведе на 2 септември 2008 г. На 28 август 2008 г. Полша представи неофициално проектоплана на ISD Polska за преструктуриране и изменена негова версия на 8 септември 2008 г.
(47)
С писмо от 12 септември 2008 г., заведено като получено на същата дата, Полша предостави окончателния план на ISD Polska за преструктуриране на корабостроителница Gdynia и корабостроителница Гданск.
(48)
С писмо от 16 септември 2008 г., заведено като получено на 17 септември 2008 г., Полша предостави проект на приватизационното споразумение между ISD Polska и полското Министерство на финансите.
(49)
На 30 септември 2008 г. беше организирана среща между полските власти и Комисията. В срещата участваха представители на ISD Polska.
(50)
С писмо от дата 27 октомври 2008 г., Комисията информира полските власти за рамковите условия за практическа реализация на това решение. С писмо от 3 ноември 2008 г., заведено като получено на 4 ноември 2008 г., Полша се ангажира изцяло да се съобрази с тези условия. Комисията прие този ангажимент с писмо от дата 6 ноември 2008 г.
(51)
С писмо от 14 юни 2007 г. Комисията поиска полските власти да представят кратко описание на цялата държавна помощ, отпусната на корабостроителницата след присъединяването на Полша към ЕС на 1 май 2004 г. Полша отговори с писмо от 11 юли 2007 г. заведено като получено на същата дата. Комисията поиска допълнителни разяснения с писмо от дата 13 ноември 2007 г., на което Полша отговори с писмо от 9 януари 2008 г., заведено като получено на същата дата. С писмо от 6 декември 2007 г., заведено като получено на същата дата, с писмо от 12 февруари 2008 г., заведено като получено на 13 февруари 2008 г., и с писмо от 6 юни 2008 г., заведено като получено на същата дата, Полша информира Комисията за допълнителна помощ отпусната на корабостроителница Gdynia.
II. ПОДРОБНО ОПИСАНИЕ НА ПОМОЩТА
1. ПРЕДПРИЯТИЕ ПОЛУЧАТЕЛ
(52)
Получател на помощта е корабостроителница Gdynia. Фирмата е базирана в региона Гданск-Гдиня-Сопот в Северна Полша.
(53)
Комисията отбелязва, че съгласно правилата за държавни помощи, за дружествата в региона се допуска помощ от структурните фондове по линия на цел „Сближаване“ (4) и от Кохезионния фонд (5). По-конкретно за дружествата, установени в региона, потенциално се допуска подкрепа по регионалната оперативна програма в приоритетните области, създадена за подкрепа на малки и средни предприятия, иновации и мерки за трансфер на технологии (ориентирани към дългосрочно създаване на работни места) и за развитие на социална и образователна инфраструктура за целите на професионално обучение и обучение през целия живот. Дружествата в региона също така отговарят на условията на оперативните програми „Иновативна икономика“ и „Човешки ресурси“, последната от които е специално създадена за подпомагане на дружествата и пазара на труда, с цел адаптирането им към промените в икономиката, включително към процесите на преструктуриране.
(54)
Дейността на корабостроителница Gdynia обхваща корабостроене, производство на корабни корпуси, изграждане на стоманени мостове, корабостроителни и други услуги.
(55)
Сред най-големите акционери на корабостроителница Gdynia (6) са Министерство на финансите, което притежава 32 % от акциите, съответстващи на 35 % от правата на глас, Ray Car Carriers Ltd (16 % и 22 %), Korporacja Polskie Stocznie S.A. (10 % и 6 %), Агенцията за индустриално развитие (Agencja Rozwoju Przemysli S.A.) (9 % и 13 %) и Stoczniowy Fundusz Inwestycyjny S.A. (7 % и 5 %). Никой от останалите акционери няма дял, превишаващ 4 %.
(56)
Корабостроителница Gdynia е дружеството-майка на Gdynia Shipyard Group, която обхваща дванадесет дъщерни фирми. До неотдавна Stocznia Gdańsk S.A. беше сред дъщерните фирми, но, съгласно споразумение от октомври 2007 г., корабостроителница Gdynia продаде останалите си акции в корабостроителница Гданск на новия мажоритарен собственик на Stocznia Gdańsk S.A. Независимо от това, от 1998 г. до есента на 2006 г., корабостроителница Gdynia притежаваше по-голямата част от акциите в Stocznia Gdańsk S.A. (с предишно название Stocznia Gdańsk - Grupa Stoczni Gdynia) и поради това преструктурирането на двете корабостроителници се извърши паралелно.
(57)
Основната корабостроителна продукция на корабостроителница Gdynia са кораби-контейнеровози с вместимост от 1 100 до 5 000 TEU и ро-ро плавателни съдове предназначени за превоз на автомобили с капацитет от 2 100 до 6 000 автомобила. Други продукти са многофункционалните плавателни съдове, съдове за транспортиране на продукти и химикали, за насипни товари и за транспортиране на втечнен въглеводороден газ.
(58)
В сегмент кораби-контейнеровози с вместимост до 3 000 TEU, основни конкуренти са европейските корабостроителници Aker Ostsee и Volkswerft Stralsund в Германия, корейските и китайските корабостроителници. Корабостроителницата произвежда най-големите съдове, предназначени за превоз на автомобили в света (от гледна точка на DWT), и нейният дял от световните заявки за тези продукти е 11 % (7). Никоя друга корабостроителница в ЕС не произвежда съдове за превоз на автомобили с такъв размер и единственият европейски конкурент е корабостроителница Uljanik в Хърватия. Останалите конкуренти на Gdynia са корейските и японските корабостроителници.
(59)
Между 2002 и 2006 г. Корабостроителница Gdynia е произвела 48 съда. През 2004 г. Gdynia е била 13-та най-голяма корабостроителница в света по данни от нейния регистър за поръчки (измерени в CGT). През 2005 г. е била 21-ва, но въпреки това е била най-голямата корабостроителница в Европа.
(60)
Сега (към април 2008 г.) (8), в нейния регистър за поръчки са включени 16 договора (12 съда за превоз на автомобили и 4 контейнеровоза с общ обем 581 000 CGT, за доставка през 2008 и 2009 г.).
(61)
Основните производствени мощности на корабостроителница Gdynia включват два сухи дока, SD I и SD II.
(62)
Към август 2007 г., корабостроителница Gdynia е разполагала с работна сила от 4 611 души, 68 % от които са били пряко свързани с производствения процес (9). Това представлява намаление с 26 % в сравнение с декември 2004 г., когато в корабостроителницата са работили 6 249 души (10).
(63)
Gdynia Shipyard Group за пръв път изпитва затруднения през 2002 г. В План за преструктуриране 2004 се пояснява, че факторите, довели до финансови затруднения са външни, като например азиатската конкуренция, повишаването на курса на злотата спрямо долара, повишаващите се цени на стоманата и проблемите с присъединителните фондове след банкрута на Stocznia Szczecin Porta Holding S.A. и срутването на портален кран в корабостроителница Gdynia по време на силна буря през 1999 г. Като част от усилията ѝ за попълване на регистъра за поръчки, особено след като с придобиването на корабостроителница Гданск през 1998 г. производственият ѝ потенциал се увеличи, корабостроителница Gdynia прие редица управленски решения, които се оказаха проблематични. Корабостроителницата пое проектантски, технологични, финансови и търговски рискове (нови продукти, прототипи и строителство на загуба на нови за корабостроителницата плавателни съдове, като превозвачи за малки товари, за химикали, ро-ро плавателни съдове, газови танкери, контейнеровози за насипни товари и за общи товари). Темповете, с които корабостроителница Gdynia намаляваше производствените си разходи, също бяха незадоволителни.
(64)
Тези трудности продължиха и по време на процеса на преструктуриране. В съответствие с План за преструктуриране 2006, причините за тези постоянни трудности бяха покачването на курса на злотата спрямо долара и безпрецедентното увеличение на цените на стоманата, което не беше взето предвид в сключените от корабостроителницата договори. Друга причина беше липсата на финансов ресурс за мащабно преструктуриране.
(65)
Финансовите затруднения на Групата доведоха до просрочване на публичните и търговски задължения и заплатите, недостиг на материали, забавяне на производството, увеличаване на разходите (използвана работна сила, глоби) и съществени закъснения в изпълнението на договорите.
(66)
Финансовото състояние на корабостроителница Gdynia постепенно се влошаваше.
Таблица 1
Функциониране на корабостроителница Gdynia
[милиона PLN]
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Оборот
1 724
891
1 327
1 599
1 259
1 040
Резултат
- 477
- 190
-77
- 114
- 292
- 311
Акционерен капитал
- 288
- 285
- 576
- 928
Източник: План за преструктуриране 2006 и информационен меморандум.
(67)
Очаква се корабостроителницата да претърпи допълнителни съществени загуби през 2008 и 2009 г. по поръчките в актуалния си регистър (11).
2. РЕШЕНИЕ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРА ПО ЧЛЕН 88, ПАРАГРАФ 2 ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕО
(68)
В решението си за откриване на официална процедура по разследване Комисията отбеляза, че някои от мерките, за които е била уведомена в съответствие с приложение IV, точка 3 от Акта за присъединяване, представляват нова помощ, защото са предоставени след присъединяването на Полша към ЕС на 1 май 2004 г. или все още не са били предоставени към датата на решението. Комисията представи списък на тези мерки в приложение I, част Б от решението.
(69)
Освен това, Комисията реши, че редица мерки, изброени в приложение I, част A от решението, са били предоставени на корабостроителница Gdynia преди 1 май 2004 г. и не са били приложими след присъединяването по смисъла на приложение IV, точка 3 от Акта за присъединяване и следователно няма да бъдат разглеждани по процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО. Следователно, тези мерки не са обект на това решение. Независимо от това, те трябваше да се включат при оценката за съвместимост с общия пазар на мерките, предоставени след присъединяването.
(70)
По същество Комисията твърдеше, че преди присъединяването за мерките, изброени в приложение I, част Б от решението, не е взето законно обвързващо решение, въпреки че тя отчете, че са били предприети някои предварителни стъпки в посока към такова законно обвързващо решение.
(71)
По отношение на преструктурирането на публичния дълг по процедурата, предвидена в глава 5a, на базата на акта за държавна помощ (Предприятия от особено значение за пазара на труда) от 30 октомври 2002 г., съгласно неговите изменения (12), Комисията направи заключение, че решението за преструктуриране, издадено от председателя на Агенцията за индустриално развитие (правителствената агенция отговорна за администрирането на процедурата по глава 5a), е било законно обвързващо. В този случай обаче, такова решение за преструктуриране не е било издадено преди присъединяването (13). Това е така, защото решението, издадено от председателя на Агенцията за индустриално развитие на 19 април 2004 г., с което се одобрява План за преструктуриране 2004, не отговаря на процедурните изисквания и изискванията по същество, за да бъде квалифицирано като решение за преструктуриране.
(72)
Комисията прие обяснението на Полша, че натрупаните лихви по тези публично-правни задължения автоматично се анулират заедно с главницата поради спомагателната им същност, без да е необходимо издаване на отделно решение.
(73)
Комисията не откри никакви доказателства за законно обвързващи решения за поредица от мерки, включително производствени гаранции и инжектиране на капитали, емитиране на облигации и замяна на дълг срещу акционерен капитал, изброени като мерки 28-34 в приложение I, част Б от решението. Комисията отговори конкретно на основния аргумент на Полша, а именно, че тези мерки са били включени в План за преструктуриране 2004 за корабостроителница Gdynia, който е одобрен от Надзорния съвет на корабостроителницата, като представители на Министерството на финансите са задължили компетентните органи да реализират мерките, като са гласували в подкрепа на плана.
(74)
Комисията в частност установи, че Надзорният съвет не е бил упълномощен да приема решения имащи финансови последици за акционерите, след като акционерите не са предприели необходимите стъпки в тази насока. Комисията също така установи, че, дори ако се приеме, че Надзорният съвет е имал право да приема такива решения от името и за сметка на акционерите, не става ясно дали такова решение би породило задължение за Министерството на финансите за отпускане на държавна помощ, тъй като нормално не е възможно да се възприемат еднакво действия, предприети от държавата като пазарен фактор и предприети от държавата при преследване на различни обществени цели.
(75)
По отношение на мярка 32 от приложение I, част B от решението (инжектиране на капитали в размер на 40 милиона PLN), Комисията изрази съмнение дали решението, задължаващо Министерството на финансите да реализира увеличение на капитала преди присъединяването на Полша е валидно по закон, при положение, че изискването за регистриране на всяко увеличение на капитала в срок от шест месеца не е било спазено.
(76)
След като установи, че редица от мерките за корабостроителница Gdynia представляват нова помощ, Комисията изрази съмнения относно спазването на които и да било условия за одобряването на помощта като помощ за преструктуриране.
3. МНЕНИЯ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
а) Мнения от корабостроителница Gdynia
(77)
Получателят представи два вида аргументи: относно компетенциите на Комисията по отношение на мерките, изброени в приложение I, част Б от решението и относно изразените от Комисията съмнения за съвместимостта на тази помощ с общия пазар, доколкото се счита, че тя представлява нова помощ.
(78)
По отношение на преструктурирането на публичния дълг в съответствие с глава 5a, получателят заяви, че фактът, че помощта е била отпусната, представлява решение за преструктуриране от страна на председателя на Агенцията за индустриално развитие. Получателят обаче, както и Полша в началната фаза на разследването на Комисията, твърдеше, че съответното решение е прието от председателя на Агенцията за индустриално развитие преди присъединяването, а именно на 19 април 2004 г.
(79)
Получателят заяви, че съгласието на всички отделни публични кредитори с преструктурирането, в съответствие с глава 5a, прави допустимо отпускането на помощта преди присъединяването (14).
(80)
Обратно на това, което заяви Полша през първата фаза от разследването на Комисията, получателят твърдеше, че след 30 юни 2003 г. не са начислявани никакви лихви за просрочване на публично-правните задължения, преструктурирани в съответствие с глава 5a.
(81)
Получателят заяви, че точния размер на държавните експозиции във връзка с мярка 32 (инжектиране на капитали) е бил известен преди присъединяването и следователно помощта трябва да се разглежда като предоставена преди присъединяването.
(82)
Получателят изрази становище и по други аспекти на решението. По-конкретно, той заяви, че производствените гаранции предоставени на корабостроителницата от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, не представляват държавна помощ. Получателят изрази становище, че гаранционната схема на Корпорацията-застраховател на експортни кредити представлява система за самофинансиране, при която в дългосрочен план събраните премии превишават покритите рискове и реално заплатените суми. Получателят описа условията, при които Корпорацията-застраховател на експортни кредити издава тези гаранции (изискваните премии и допълнителни гаранции).
(83)
По отношение на изискването помощта да бъде ограничена до необходимия минимум, получателят изрази становището, че размерът на помощта е бил ограничен до абсолютния минимум и че би било оправдано, при възможност, да бъде отпусната по-голяма помощ. Освен това, получателят изказа предположение, че, дори ако Комисията дефинира в тесен смисъл разходите за преструктуриране (т.е. без да се включват в тях разходите за дейността на корабостроителницата), независимата от държавна помощ компонента от финансирането на тези разходи пак би била от порядъка на 30 %, при което са спазени насоките на Общността за преструктуриране от 1999 г. (15)
(84)
Получателят също така изрази становището, че държавната помощ за корабостроителница Gdynia не нарушава конкуренцията в Европа, като заяви, че реалната конкурентна заплаха за европейските корабостроителници идва от Далечния Изток. Получателят призна, че контейнеровози се строят също и в други европейски корабостроителници, особено в Германия, но заяви, че произвежданите в Германия контейнеровози са различни по дизайн и технически спецификации. Получателят увери, че никоя друга корабостроителница в ЕС не строи съдове за превоз на автомобили и следователно корабостроителница Gdynia не конкурира в този пазарен сегмент никоя друга корабостроителница в ЕС.
(85)
На последно място, получателят заяви, че неговото преструктуриране ще завърши окончателно в края на 2007 г.
б) Мнения от трети заинтересовани страни
(86)
Дания и Датската асоциация на морските индустрии подкрепиха усилията на Комисията да се увери, че държавната помощ е предоставена в съответствие с действащите правила. Те отбелязаха, че в резултат на конкуренцията на световния корабостроителен пазар, редица датски корабостроителници са били закрити или изправени пред фалит, без да бъде предоставена каквато и да било държавна помощ. Освен това, те потвърдиха, че продуктовата гама на датските корабостроителници е подобна на тази на полските, в резултат на което датските корабостроителници могат да бъдат засегнати от евентуална нелоялна конкуренция. Освен това, Дания призова Комисията да поиска от корабостроителница Gdynia да намали своя капацитет така, че да не се използва държавна помощ за прекомерно увеличаване на капацитета в световен мащаб.
(87)
Ray Car Carriers, в качеството си на най-голям клиент на корабостроителница Gdynia и притежател на миноритарен пакет акции в дружеството, подчерта значението на корабостроителница Gdynia за собствените си операции с оглед на сключените от него договори с корабостроителницата. Ray Car Carriers е убеден, че, с високо квалифицираната си работна сила и управленски персонал корабостроителницата може да се превърне в една от най-добрите в Европа, ако бъде преструктурирана и получи държавна помощ за тази цел.
(88)
Профсъюз Solidarność подчерта влошаващото се положение в корабостроителницата, заявявайки, че е необходимо бързо преструктуриране. Профсъюзът описа някои от мерките по преструктуриране, които вече са приложени в корабостроителницата, и изрази убеждение, че, с наличната технология и работна сила, тя може да стане една от печелившите европейски корабостроителници. Затова е необходима държавна помощ за реализиране на плана за преструктуриране.
(89)
Полската корабостроителна асоциация Forum Okrętowe разясни причините за затрудненията на корабостроителницата и изрази подкрепа за процеса на преструктуриране и за използването на държавна помощ за тази цел.
в) Мнения от Полша
(90)
Както и получателят, Полша коментира както аспекта компетенции, така и съвместимост.
(91)
По отношение на преструктурирането на публичния дълг в съответствие с глава 5a Полша не изложи никакви допълнителни аргументи. Но в отговора си на мнението на получателя, Полша изрази несъгласие с неговата интерпретация на полското законодателство.
(92)
По отношение на мерки 28-34 от приложение I, част Б от решението Полша не отхвърли заключенията на Комисията, оповестени в решението за откриване на официална процедура по разследване. Полша обаче представи нов аргумент а именно, че изявления на представители на различни държавни органи от сферата на корабостроителната индустрия относно планове за разширяване на тези мерки трябва да се считат за официални ангажименти. Такива изявления бяха направени преди присъединяването.
(93)
По отношение на мярка 32 (инжектиране на капитали) Полша изрази становище, че дотолкова, доколкото Министерството на финансите е действало на събранията на акционерите като собственик на корабостроителница Gdynia, това действие не може да се разделя от неговите действия в качеството му на орган, отпускащ държавна помощ.
(94)
Едновременно с това Полша признава, че, тъй като действия, свързани с инжектиране на капитали, се отнасят към сферата на владение (dominium) и са подчинени на гражданското право, при увеличаване на акционерния капитал на дружествата министърът (от името на Министерството на финансите) е длъжен да спазва допълнителни правила на публичното право, които не се отнасят до обикновените участници в пазара (imperium).
(95)
След това Полша поясни, че шест-месечното правило (крайният срок за регистриране на записаните акции в съда) е само едно формално изискване, което не се отразява по никакъв начин върху момента във времето, в който влиза в сила задължението на акционерите да запишат акциите. Полша заяви, че това задължение е влязло в сила през 2004 г., преди присъединяването и че за изпълнението му се е изисквало само приемане на ново решение за увеличаване на акционерния капитал на корабостроителницата, което е извършено на 4 март 2005 г. Записването от страна на Министерството на финансите е извършено впоследствие, на 23 юни 2005 г.
(96)
По отношение на съвместимостта на новата помощ с общия пазар Полша заяви, че План за преструктуриране 2004 представляваше стабилна икономическа основа за процеса на преструктуриране на корабостроителницата. Полша призна, че процесът на преструктуриране е извършен с ограничен финансов ресурс. След това полските власти предоставиха кратко описание на мерките за преструктуриране включени в План за преструктуриране 2004, за да покажат, че обхватът на преструктурирането не е бил чисто финансов. Те защитиха изравнителните мерки, предложени в План за преструктуриране 2004 и приложени в рамките на Gdynia Shipyard Group. По отношение на изискването помощта да бъде ограничена до необходимия минимум Полша заяви, че помощта не е била използвана за цели, различни от преструктуриране и че интензитетът на помощта е възлизал на 31 % или това е помощта като процент от общите разходи за преструктуриране, включително разходите за дейността. Полша изрази становището, че предоговарянето на цените по договорите, заедно с натрупаната печалба и положителният паричен поток, които ще бъдат генерирани от корабостроителницата в бъдеще, следва да се разглеждат като представляващи „собствен принос“.
(97)
Полските власти подробно описаха действието на гаранционната система на Корпорацията-застраховател на експортни кредити и изразиха становището, че тези гаранции не представляват държавна помощ.
4. ХРОНОЛОГИЧНО ОПИСАНИЕ НА ОПРЕДЕЛЯЩИТЕ СЪБИТИЯ СЛЕД РЕШЕНИЕТО НА КОМИСИЯТА ДА ОТКРИЕ ОФИЦИАЛНА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(98)
Разследването на Комисията и събитията, които настъпиха по време на разследването са обобщени по-долу.
(99)
В отговор на Решението на Комисията да открие официална процедура по разследване, през есента на 2005 г. полските власти предоставиха два типа разяснения: на първо място, поставящи под въпрос компетенциите на Комисията да повлияе с решението си мерките, определени като нова помощ, и на второ място, деклариращи, че дори ако тези мерки представляват нова помощ, те са били съвместими с общия пазар като помощ за преструктуриране. Реакцията на корабостроителница Gdynia на Решението на Комисията беше от подобно естество. И двете са описани по-горе.
(100)
В подкрепа на аргумента си за съвместимостта на помощта, Полша предостави на Комисията План за преструктуриране 2004 за корабостроителница Gdynia, който беше идентичен на плана за преструктуриране, за който Комисията откри официалната процедура по разследване поради съмнения относно неговата правдоподобност и жизненост. Независимо от това, Комисията проучи внимателно План за преструктуриране 2004 и потърси помощ от външен консултант. Комисията стигна до извода, че План за преструктуриране 2004 не отговаря на никое от условията за одобряване на помощта за преструктуриране, съдържащи се в съответните насоки. На срещата от 22 февруари 2006 г. Комисията разясни основните си съмнения на полските власти. Комисията подчерта основните слабости на План за преструктуриране 2004: малки инвестиции, ниска планирана производителност, високи производствени разходи, и особено административни разходи, и недостатъчно укрепване на собствената капиталова основа на корабостроителницата. Предоставената на корабостроителницата помощ следваше да се разглежда като оперативна помощ за подпомагане преструктурирането на задълженията и за продължаване работата на корабостроителницата.
(101)
През декември 2005 г. Комисията научи от публични източници (16), че е създадена финансова група с публична собственост Korporacja Polskie Stocznia (наричанa по-долу „KPS“) с цел интегриране на трите основни полски корабостроителници в Gdynia, Гданск и Шчечин под общ чадър (наричан по-долу „консолидационен план“). Основната роля на KPS беше финансиране производството на корабостроителниците. Полша не информира Комисията за консолидационния план на никой от етапите на процедурата нито преди, нито след решението за откриване на официална процедура по разследване.
(102)
Същевременно Комисията научи от пресата за провеждащи се разговори за продажба на корабостроителниците в Gdynia и Гданск на стратегически инвеститори и за разделяне на двете дружества, които до тази дата бяха оперирали като част от една и съща група. С писмо от 13 януари 2006 г. Комисията поиска полското правителство да разясни каква в действителност е неговата стратегия за корабостроителница Gdynia.
(103)
С писмо от 20 февруари 2006 г. Полша обясни, че по-рано се е предвиждал консолидационен план, но той е бил отхвърлен и в скоро време ще бъде приета нова стратегия за преструктуриране на полския корабостроителен отрасъл.
(104)
На среща от 22 февруари 2006 г. и с писмо от 13 март 2006 г. полските власти информираха Комисията, че План за преструктуриране 2004 е остарял и се е наложило да бъде променен. Полските власти се ангажираха да предоставят изменения план за преструктуриране до месец юни 2006 г. Полските власти представиха и основните характеристики на новата стратегия за преструктуриране на полския корабостроителен отрасъл. На първо място, корабостроителница Гданск трябваше възможно най-скоро да бъде отделена от Gdynia Shipyard Group. На второ място, правителството трябваше да разреши инжектиране на частни капитали в корабостроителници Гданск и Gdynia с дългосрочна цел цялостна приватизация на корабостроителниците.
(105)
На общото събрание на корабостроителница Gdynia, проведено на 19 април 2006 г. се взе решение за увеличаване на капитала до 300 милиона PLN. Управителният съвет получи мандат да търси инвеститори, заинтересовани от участие. Съответно от 10 май 2006 г. беше осигурен достъп за потенциални инвеститори до информационния меморандум от месец май 2006 г. и приватизационният консултант на корабостроителница Gdynia осъществи директни контакти с около 80 такива инвеститори. Корабостроителница Gdynia получи две предварителни оферти за участие в увеличаването на капитала от украинската стоманодобивна компания Донбас и основния клиент на корабостроителницата Ray Car Carriers. Тези две дружества в крайна сметка предоставиха обвързващи оферти на 28 август 2006 г., в които обаче се поставяха условия за покриване и погасяване на задълженията от продавача - държавата. В съответствие с обявения от Полша график (писмо от 26 септември 2006 г.), преговорите с двамата участника трябваше да приключат до края на октомври 2006 г. и записването на новите акции трябваше да бъде финализирано до 15 декември 2006 г.
(106)
Комисията получи първия проект на План за преструктуриране 2006 на 9 юни 2006 г. След посещение в корабостроителницата и след като получи мнението на външен консултант, по време на посещението на обекта на 13 юни 2006 г. и в писмена форма, на 17 юли, Комисията изрази сериозно безпокойство по повод на този проект, като отбеляза, че планът за преструктуриране не е достатъчно мащабен за възстановяване на корабостроителницата в дългосрочен план, че не предвижда финансиране на преструктуриране, че не съществува реална перспектива за финансиране на преструктуриране със средства, независими от държавна помощ, и на последно място, че не са предложени никакви изравнителни мерки. Във връзка с това, че постоянно се разчита на финансови гаранции за корабите, предоставяни от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, която е държавна агенция, Комисията предупреди корабостроителницата и полските власти, че тези гаранции представляват държавна помощ.
(107)
Въпреки тези предупреждения План за преструктуриране 2006, в крайна сметка предоставен от Полша през септември 2006 г. с двумесечно закъснение, не се различаваше съществено от първоначалния проект. Основните критики на Комисията по отношение на План за преструктуриране 2006 са описани по-долу.
(108)
На среща, проведена на 7 декември 2006 г., и с писмо от 29 януари 2007 г. Комисията уведоми полските власти, че при предварителния преглед е направено заключение, че План за преструктуриране 2006 не е съобразен с нито едно от условията за одобряване на помощ за преструктуриране, съдържащи се в актуалните насоки.
(109)
На проведена среща полските власти заявиха, че възнамеряват да стартират отново приватизацията на корабостроителница Gdynia чрез открита и прозрачна процедура с цел привличане на частен инвеститор, които да получи пълен контрол над корабостроителницата. Полша обяви, че приватизационният процес трябва да бъде финализиран до месец юни 2007 г. В очакване на подготовката на приватизационните документи, Полша помоли Комисията да направи изложение относно необходимите изравнителни мерки за корабостроителница Gdynia така, че на потенциалните инвеститори да може да бъде предоставена вярна информация.
(110)
През следващите месеци корабостроителница Gdynia продължи да провежда разговори с двамата инвеститори, Донбас и Ray Car Carriers, които представиха своите оферти през август 2006 г. В същото време правителството подготви различни приватизационни документи с оглед ново стартиране на приватизационния процес в случай, че провеждащите се преговори се провалят. През май 2007 г. полското правителство обяви, че преговорите са се провалили и че приватизационният процес ще бъде стартиран отново. С писмо от дата 22 юни 2007 г. Полша предостави нов график за приватизационния процес, посочвайки декември 2007 г. като предполагаем срок за неговото приключване, т.е. половин година след първоначалния срок, определен от Полша през януари 2007 г. С писмо от 31 юли 2007 г. Комисията отбеляза, че приватизационният процес не може да се забавя повече. Комисията също така предупреди Полша, че към този момент не е налице спазване на условията за възстановяване дългосрочната жизнеспособност на корабостроителницата и за поне частично финансиране на преструктурирането със средства, независими от държавна помощ.
(111)
В същото време, след постигане на споразумение между комисар Kroes и министър Woźniak през декември 2006 г., Комисията проведе интензивни дискусии с полските власти и корабостроителница Gdynia с оглед определяне на необходимите изравнителни мерки. С писмо от 28 февруари 2007 г. Полша пое ангажимент да затвори док SD I на корабостроителница Gdynia след изпълнение на неизпълнените заявки и реализиране на необходимите инвестиции в сух док SD II, т.е. през януари 2010 г.
(112)
С цел да провери дали това предложение представлява действителна изравнителна мярка, Комисията поиска от корабостроителница Gdynia да ѝ предостави информация по редица въпроси. С писмо от 31 юли 2007 г. Комисията в крайна сметка информира Полша, че е готова предварително да разгледа затварянето на сух док SD I като достатъчна изравнителна мярка при условие, че затварянето е последвано от превръщане на съоръжението в скрап по такъв начин, че необратимо да се предотврати монтаж на кораби и стартиране на дейности и че затварянето се осъществи към 1 септември 2009 г. или по-рано, ако плавателен съд 8185/04, последният от регистъра за поръчки на корабостроителницата към 8 март 2007 г., бъде пуснат преди тази дата. Освен това, през 2009 г., док SD I може да се използва само за монтаж на двата съда, които са планирани за монтаж на този док през 2009 г. и които не могат да бъдат прехвърлени на док SD II (превозвачи 8185/03 и 8185/04 на пропан-бутан). Основанията за заключенията на Комисията са описани по-долу.
(113)
Новата приватизационна процедура, основаваща се на Закона за приватизацията от 30 август 1996 г., стартира през юли 2007 г. На 5 юли 2007 г. общото събрание на корабостроителница Gdynia прие решение за увеличаване на капитала с 515 милиона PLN, като Министерството на финансите ще запише акциите, ако приватизацията бъде успешно завършена. Беше подготвен информационен меморандум от дата 4 юли 2007 г. От 10 юли 2007 г., т.е. на датата на публикуване в чуждестранната и в полската преса на покана за участие в търг, до него беше осигурен достъп за потенциални инвеститори. Както е описано в горната процедура, Комисията изпрати мнения относно информационния меморандум, които Полша взе под внимание.
(114)
Като отбеляза допълнително забавяне на приватизационния процес, с писмо от 3 октомври 2007 г. Комисията прикани Полша да завърши приватизацията без забавяне. С писмо от 23 октомври 2007 г. Полша информира Комисията, че приватизацията няма да бъде завършена по план, т.е. до края на 2007 г. Вместо това Полша се ангажира от януари 2008 г. да започне преговори с избрани инвеститори. С писмо от дата 30 ноември 2008 г. Комисията отново изрази загриженост по отношение на забавянето и даде да се разбере, че очаква до края на февруари 2008 г. новият собственик на корабостроителница Gdynia да предостави първоначален проект на нов план за преструктуриране. Впоследствие това искане беше отново изразено от Комисията по много поводи. Комисията многократно настояваше за стриктно придържане към приватизационния график, като заявяваше, че липсват основания Полша да започва отново приватизационния процес.
(115)
Полша информира Комисията, че единадесет дружества са поискали информационния меморандум на корабостроителница Gdynia и че в определения срок, до 1 октомври 2007 г., четири са представили първоначални оферти. Четирите дружества са допуснати до проверка за необходимата грижа. В крайна сметка, в определения срок до 20 декември 2007 г. бяха предоставени три обвързващи оферти. В края на януари 2008 г., Полша реши да започне преговори с двама от тези инвеститори. В средата на февруари 2008 г., Полша обяви, че приватизационния процес за корабостроителница Gdynia ще приключи през лятото на 2008 г., т.е. една година по-късно, от първоначално обещаното от Полша през януари 2007 г.
(116)
От 20 март 2008 г. на един от тези инвеститори, Amber Sp. z o.o. (наричан по-долу „Amber“), дъщерна фирма на Złomrex, полско дружество търгуващо със стомана, бяха предоставени изключителни права за водене на преговори, които впоследствие бяха неколкократно продължавани и окончателно преустановени на 12 май 2008 г.
(117)
На 29 февруари 2008 г. Полша изпрати до Комисията проекто-план за преструктуриране на корабостроителница Gdynia, изготвен от Amber (17). С писмо по електронна поща от дата 9 април 2008 г. Amber предостави актуализирани финансови прогнози. Комисията предостави устни мнения по този проект на среща с представители на полските власти, Amber и корабостроителница Gdynia, проведена във Варшава на 10 април 2008 г. и писмени мнения с писмо от 21 април 2008 г.
(118)
На среща с полските власти, проведена на 12 май 2008 г., Amber съобщи, че се е оттеглило от приватизационния процес за корабостроителница Gdynia. Същия ден Полша информира Комисията за това. В обосновка за своето решение, изпратена до Министерството на финансите, Amber посочи като основна причина за оттеглянето си факта, че след задълбочено проучване за необходимата грижа в корабостроителницата, е направено заключението, че корабостроителницата няма да стане печеливша дори след осъществяване на мерки за преструктуриране, изискващи значителни инвестиции.
(119)
На 15 май 2008 г. полските власти решиха да приключат приватизационния процес чрез публична покана за преговори с участници в търга, чиито оферти са били допуснати до процедурата, започнала през 2007 г.
(120)
На 26 май 2008 г. Полша информира Комисията че приватизационния процес е стартиран отново. В последвалите ежедневни доклади, полските власти информираха Комисията за предприетите от тях действия за намиране на купувач за корабостроителница Gdynia. Полша препрати до Комисията няколко писма, с които потенциални инвеститори изразяваха интерес да получават информация за провеждащия се приватизационен процес и да получат информационния меморандум, когато това стане възможно.
(121)
На срещата от 10 юни 2008 г. стана ясно, че полските власти водят интензивни разговори с ISD Polska, настоящ собственик на корабостроителница Гданск за възможностите за закупуване на корабостроителница Gdynia и сливане на двете корабостроителници. Полша предложи нови изравнителни мерки и отбеляза, че новият инвеститор е поискал допълнителна държавна помощ като условие за участие в приватизацията. Полша също така информира Комисията, че ISD Polska подготвя Общ план за преструктуриране на двете корабостроителници, които ще бъде предоставен на Комисията до 26 юни 2008 г., в съответствие с предписанието за информация, направено от Комисията по отношение на дело за държавна помощ C 18/2005 (18).
(122)
По молба на полските власти на срещата от 10 юни 2008 г. и повторно на срещата от 13 юни 2008 г., Комисията информира Полша и ISD Polska, че ще трябва да се спазят определени рамкови условия, ако ISD Polska закупи корабостроителницата в Gdynia с намерението тя да оперира съвместно с тази в Гданск. Рамковите условия бяха ISD Polska да представи Общ план за преструктуриране на двете корабостроителници до 26 юни 2008 г., да участва със съществен дял от разходите за преструктуриране и да приеме значителни изравнителни мерки, съобразно съответните насоки. Комисията заяви, че предложеният дял на ISD Polska от разходите за преструктуриране е недостатъчен, като се има предвид размера на държавната помощ, която корабостроителницата е получила по-рано и допълнителната помощ, която ISD Polska е поискала във връзка с приватизацията.
(123)
С писмо от 6 юни 2008 г. Полша информира Комисията, че на 3 юни 2008 г. правителството е приело решение да отпусне капитал в размер на 515 милиона PLN на корабостроителница Gdynia за частично покриване на очакваните загуби по действащи договори за строеж на кораби.
(124)
На 26 юни 2008 г. Комисията получи проекто-план за преструктуриране от месец юни 2008 г., изготвен от ISD Polska и озаглавен „План за преструктуриране на новата корабостроителница Гданск-Gdynia“, представящ обща стратегия за преструктуриране за корабостроителниците в Гданск и Gdynia (наричан по-долу „Общ план за преструктуриране (на ISD)“). Комисията получи също и проекто-план за преструктуриране от месец юни 2008 г., изготвен от Полската корабостроителна компания и озаглавен „План за преструктуриране на корабостроителница Gdynia за периода 2008-2012 г.“ (наричан по-долу „План за преструктуриране от ПКК“). По-долу е направено кратко описание на двата плана.
(125)
С писмо от 14 юли 2008 г. Полша информира Комисията, че приватизацията на корабостроителница Gdynia продължава и поиска допълнително време за финализиране на плана за преструктуриране от потенциалните инвеститори. Полша се ангажира да предостави окончателен план за преструктуриране на корабостроителница Gdynia най-късно до 12 септември 2008 г.
(126)
Комисията се съгласи да изчака докато бъде взето решение за предоставяне на окончателен план за преструктуриране.
(127)
На 12 септември 2008 г. Полша предостави окончателния план за преструктуриране, изготвен от ISD Polska и озаглавен План за преструктуриране на новата корабостроителница Гданск-Gdynia (наричан по-долу „Общ план за преструктуриране от 12 септември“), който, по същество, беше актуализирана версия на Общия план за преструктуриране от 26 юни 2008 г.
5. ПЛАН ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ 2006
(128)
В съответствие с План за преструктуриране 2006 измененията на План за преструктуриране 2004 бяха необходими поради промени в макроикономическата ситуация, а именно покачването на курса на злотата спрямо американския долар от 4,1 PLN на 3,0 PLN за 1 USD и повишаването на цената на стоманата от 300 USD /t на 700 USD /t, което, заедно с недостатъчната държавна помощ, имаше неблагоприятен ефект върху икономическото състояние на корабостроителницата и в резултат на това не беше възможна цялостна реализация на План за преструктуриране 2004.
(129)
План за преструктуриране 2006, изготвен от корабостроителницата с помощта на Ernst & Young обхваща периода от 2006 до 2012 г. Повечето от мерките обаче трябва да се реализират до края на 2009 г. План за преструктуриране 2004 обхващаше периода от 2003 до 2008 г.
(130)
Целите на План за преструктуриране 2006 са ефективно ограничаване на разходите, повишаване на ефективността на корабостроителницата и превръщане на корабостроенето в печеливша дейност. За тази цел корабостроителницата възнамеряваше първо да предоговори съществуващите договори, с което да избегне очакваните загуби от кораби, завършването на които беше предвидено за 2006 и 2007 г. В допълнение, с програма за намаляване на разходите се целеше постигане на по-ниски производствени разходи.
а) Търговска стратегия
(131)
Планираната търговска стратегия беше насочване към стандартни плавателни съдове, включващи контейнеровози и съдове за превоз на автомобили. Освен това, корабостроителница планираше да поддържа капацитет за покриване на пазарни ниши в случай, че се появят печеливши оферти.
б) Индустриално и оперативно преструктуриране
(132)
Основните мерки са:
-
Повишаване на ефективността чрез инвестиции от 61 милиона EUR за периода 2007-2009 г. Инвестициите са предназначени за елиминиране на тесни места в производствения процес (особено при предварителната обработка на стоманата) и повишаване на ефективността. Планират се също и инвестиции в информационни технологии на стойност 6,6 милиона EUR;
-
Преструктуриране по отношение на трудовите взаимоотношения, а именно премахване на все по-често прилаганите срочни трудови договори и мерки, насочени към достигане на целеви нива по отношение на наемането на работа. Въвеждане на система за стимулиране. Освен това, корабостроителницата планира да повиши заплатите на работниците, пряко участващи в производството, с 10 % през 2006 г. и с по 4 % на година от 2008 до 2010 г. Понастоящем основните проблеми пред корабостроителницата са големия брой отсъствия и липсата на квалифицирани работници;
-
В плана се подчертава значението на осигуряването на защита за корабостроителницата от валутни рискове. За тази цел 70 % от приходите на корабостроителницата от 2007 до 2012 г. ще бъдат хеджирани срещу валутни рискове посредством сделки за обмен в чуждестранна валута;
-
Ще се извърши допълнително прехвърляне на акции на дъщерни фирми (като Zakładowa Służba Ratownicza, Wydział Technicznej Obsługi Urządzeń Dźwignicowych и т.н.) и продажба на активи;
-
Усъвършенстване на процеса на проектиране (стандартизиране на проектантските решения). Това включва също и възможност на проектантската кантора да се прехвърлят акции, като решение за това ще се вземе през 2007 г.
-
Други мерки, като предоговаряне и използване на клаузи за индексация в договорите с цел хеджиране срещу валутни рискове, схема за стимулиране на служителите, оптимизация на процесите и продажба на финансови активи.
в) Мерки за финансово преструктуриране
(133)
Корабостроителница трябва да извърши финансово преструктуриране. В края на 2005 г. акционерният капитал възлизаше на 285, 4 милиона PLN. Беше планирано през 2006-2007 г. да се подобри състоянието на акционерния капитал на корабостроителницата посредством инжектиране на капитал, възлизащ общо на 1 015 милиарда PLN: увеличаването на капитала с 500 милиона PLN през 2006 г. трябваше да се финансира от частни инвеститори, а увеличаването на капитала с 515 милиона PLN през 2007 г. - от частен или държавен инвеститор.
г) Целеви стойности към края на преструктурирането - възстановяване на дългосрочната жизнеспособност
(134)
В края на периода на преструктуриране през 2009 г. се очаква производството на корабостроителницата да бъде 298 610 CGT, спрямо 279 258 CGT през 2006 г. Броят на построените кораби ще се намали от 13 през 2006 г. (8 контейнеровоза и 5 съда за превоз на автомобили) на 11 (5 контейнеровоза и 6 съда за превоз на автомобили). Очаква се през 2012 г. производството да се увеличи допълнително до 324 110 CGT (12 съда).
(135)
Средната трудова заетост ще се намали от 5 208 през май 2006 г. до целевото ниво 4 530 човека в края на 2007 г.
(136)
Производителността (коефициента на вложения труд) се очаква да се подобри от 44, 8 човекочаса/CGT през 2007 г. на 37, 0 човекочаса/CGT през 2012 г. Според консултанта на Комисията, производителността на повечето ефективни съпоставими корабостроителници в Европа е под 20 човекочаса/CGT.
(137)
Очаква се оборотът да се увеличи от 1,599 милиона PLN през 2005 г. на 1,869 милиона PLN през 2012 г. Текущата печалба се очаква да се увеличи от 7,35 милиона PLN през 2005 г. и 233,5 милиона PLN през 2006 г. на 67,68 милиона PLN през 2012 г., като първата година с формиране на печалба ще е 2009 г.
д) Анализ на чувствителността
(138)
В плана е включен анализ на чувствителността по следните въпроси:
-
Повишаване курса на PLN спрямо USD с 0,05 и 0,1 PLN на година в сравнение с постоянен обменен курс от 3,00 PLN за 1 USD , както е в основния сценарий;
-
Поддържане производството на кораби на ниво 10 кораба през 2009-2010 г., докато по основния сценарий през 2009-2010 г. трябва да се произведат 11 кораба, а през 2011-2012 г. - 12 кораба;
-
По-бърз растеж на различни тарифи за плащане (трудово възнаграждение и тарифи при непостоянно и постоянно коопериране) през 2008-2012 г., отколкото в основния сценарий;
-
Спад на цените на корабите с 5 % и с 10 % през 2009-2012 г.;
-
Увеличаване на цените на материалите, в съчетание с увеличаване на цените на корабите от 2007 г. нататък.
е) Изравнителни мерки
(139)
В План за преструктуриране 2006 като изравнителна мярка се предлага ограничаване на производството до 340 000 CGT на година, като се приема, че техническият капацитет на корабостроителницата е 540 000 CGT. Както подробно е обяснено по-долу, през февруари 2007 г. Полша предложи окончателно затваряне на сух док SD I. Корабостроителницата предостави данни, показващи, че настоящият технически капацитет е много под 540 000 CGT. В крайна сметка, Комисията даде предварително съгласие за предлаганото намаляване на капацитета, което заменяше изравнителните мерки, указани в План за преструктуриране 2006.
6. ОБЩ ПЛАН ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ ИЗГОТВЕН ОТ ISD
(140)
ISD Polska, като мажоритарен собственик на корабостроителница Гданск, се включи в приватизационния процес след оттеглянето на Amber от приватизационния етап, стартирал през 2007 г. Както е отбелязано по-горе, ISD Polska преразгледа плана за преструктуриране, който предостави на Комисията на 26 юни 2008 г., и на 12 септември 2008 г. предостави актуализирана версия. Даденото по-долу описание пояснява направените промени в Общия план за преструктуриране от месец септември.
(141)
Обосновката за общата бизнес-стратегия, изготвена от ISD Polska е, че трябва да се използват сходствата между двете корабостроителници и да се обединят най-добрите производствени активи на двете съоръжения (19). Основните складови съоръжения за материали ще бъдат разположени в корабостроителница Gdynia, където също така ще се извършва и предварителната обработка на плоскости и профили. Плоскостите и профилите впоследствие ще се транспортират по вода до корабостроителница Гданск, където ще се произвеждат секции и блокове. Монтажът ще се извършва на доковете на корабостроителница Gdynia, а окончателната окомплектовка ще се извършва на кейовете на двете корабостроителници.
(142)
В Общия план за преструктуриране се споменава за неуспеха на План за преструктуриране 2006 да възстанови жизнеспособността на корабостроителницата и се излагат причините за текущите финансови затруднения на двете корабостроителници. Те включват по-конкретно неуспешния опит за приватизация на корабостроителницата и свързаната с това невъзможност за повишаване на нейния капитал до нива, позволяващи преструктуриране, и факта, че корабостроителницата не е получила достатъчна държавна помощ. В Общия план за преструктуриране също така са посочени макроикономически фактори като повишаването на курса на полската злота спрямо американския долар, повишаването на цените на стоманата и вътрешни фактори, като отлива на квалифицирани работници от корабостроителницата, ниската производителност и сключването на договори без необходимото хеджиране срещу промени в обменния курс и себестойността на материалите, водещи до загуби за корабостроителницата.
(143)
Целта на Общия план за преструктуриране е да се възвърне жизнеспособността на двете преструктурирани дружества - корабостроителници Gdynia и Гданск. Въпреки че настоящото решение касае само корабостроителница Gdynia, при следващото описание и оценка на Общия план за преструктуриране трябва естествено да се вземе предвид и съществуването на корабостроителница Гданск, предишните усилия за нейното преструктуриране и държавната помощ, която тя е получила и ще получи в бъдеще.
а) Търговска стратегия
(144)
В съответствие с Общия план за преструктуриране, слелите се корабостроителници ще извършват два вида дейности: корабостроителни и други.
(145)
По отношение на корабостроителната дейност, в краткосрочен план ISD Polska ще се насочи към пазарни сегменти като контейнеровози (с малки до средни размери, 500-3 000 TEU), съдове за общи товари („класически“ съдове за транспорт на сухи товари, многофункционални съдове и товароподемници) и съдове за превоз на автомобили (големи съдове за превоз на автомобили, с размер C6600) като ще развива и дейности в сектора на съдове за обслужване на нефтени платформи в морето (напр. съдове за закотвяне/буксиране, съдове за доставки, екипажни лодки), които трябва да станат преобладаващи в средносрочен план.
(146)
Пазарният анализ се основава на сравнения с продукцията на други европейски корабостроителници и на опита на слелите се корабостроителници. В плана се признава, че ще трябва да бъде развито необходимото ноу-хау за производство на съдове за обслужване на нефтени платформи и че производството през първите няколко години ще се реализира чрез подизпълнители. В Общия план за преструктуриране от месец септември се описва предишния опит на корабостроителница Гданск в конструирането на корпуси на съдове за обслужване на нефтени платформи и се пояснява, че в регистъра за поръчки на корабостроителницата фигурират съдове от този тип. Планът показва също, че корабостроителница Гданск наскоро е подписала писмо за намерения за петгодишно сътрудничество с известен строител на съдове за обслужване на нефтени платформи, който ще подпише с корабостроителница Гданск договор за подизпълнение за корпуси с нарастваща степен на сложност. В плана се предвижда постепенно преминаване от тази подизпълнителска дейност към строеж на напълно оборудвани съдове за обслужване на нефтени платформи и се признава необходимостта постепенно да се създаде капацитет за строеж на напълно оборудвани кораби и да се изгради мрежа от доставчици.
(147)
При планираното производствено портфолио се приема, че производството на контейнеровози първоначално ще се запази, но постепенно ще бъде маргинализирано до 2011 г., след което ще бъде преустановено. В плана се предвижда портфолио, включващо съдове за обслужване на нефтени платформи и големи съдове за превоз на автомобили C6600. В съответствие с Общия план за преструктуриране, след месец юни слелите се корабостроителници трябва да сключат договори за производство на 13 плавателни съда през 2008 г. (3 контейнеровоза, 5 съда за обслужване на нефтени платформи и 5 съда за превоз на автомобили), 16 плавателни съда през 2009 г. (2 контейнеровоза, 8 съда за обслужване на нефтени платформи и 6 съда за превоз на автомобили), по 15 плавателни съда през 2010 и 2011 г. (1 контейнеровоз, 7 съда за обслужване на нефтени платформи и 7 съда за превоз на автомобили), 17 плавателни съда през 2012 г. (10 съда за обслужване на нефтени платформи и 7 съда за превоз на автомобили) и по 18 плавателни съда през 2013 и 2014 г. (14 съда за обслужване на нефтени платформи и 4 съда за превоз на автомобили). Производственият план беше променен в Общия план от септември: между 2009 и 2011 г. трябваше да се строят по 12-13 плавателни съда на година (5-7 съда за превоз на автомобили и 6 съда за обслужване на нефтени платформи; в регистъра за поръчки след 2008 г. няма контейнеровози).
(148)
Що се касае до дейността извън областта на корабостроенето, ISD Polska възнамерява в слетите корабостроителници да започне производство на вятърни генератори и стоманени конструкции. Планът предвижда производството на вятърни генератори да започне през 2011 г. (75 броя), и да достигне 350 броя до 2014 г. (планирана височина 80 метра).
(149)
Планът от месец юли предвижда производство на различни стоманени конструкции (напр. конзоли, складови конструкции, стоманени конструкции за строителната промишленост и детайли за плавателни съдове), нарастващо от 2 174 тона през 2008 г. до 13 500 тона до 2011 г. (20)
(150)
Септемврийският план за преструктуриране съдържа подробности за ноу-хауто на ISD Polska (или други дружества от Donbas Group) в областта на стоманените конструкции. Планира се преместване на част от производството от Huta Częstochowa в слелите се корабостроителници. Планът обобщава резултатите от пазарно проучване на независим консултант (Roland Berger), предприето като подготовка за развитието на сегмента стоманени конструкции в корабостроителница Гданск, след като ISD Polska придоби своя пакет акции в началото на 2007 г. Според плана това проучване прогнозира ръст в сегмент стоманени конструкции в Европа и по-конкретно в Полша (напр. развитие на инфраструктурата с помощта на структурните фондове). Това проучване не беше предоставено на Комисията.
(151)
Септемврийският план съдържа различни прогнозни обеми на производството на стоманени конструкции, както е показано в долната Таблица 1a.
Таблица 1a
Планирано производство на стоманени конструкции в тонове (Общ план за преструктуриране от септември 2008 г.)
Продукти
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Конзоли
274
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
Подемници
0
1 100
1 500
1 500
1 500
1 500
1 500
Складови конструкции
1 500
6 000
16 000
22 400
36 000
36 000
36 000
Стоманени конструкции за строителството
0
1 100
3 000
4 000
4 000
4 000
4 000
Детайли за плавателни съдове
0
1 000
1 450
5 000
13 000
13 000
13 000
Общо
1 774
11 200
23 950
34 900
56 500
56 500
56 500
б) Индустриално и оперативно преструктуриране
(152)
Общият план за преструктуриране показва, че производствените активи на двете корабостроителници са се влошили значително и са на нивото на тези на европейските корабостроителници от началото на 90-те години на миналия век. Планираните инвестиции възлизат на 111 милиона EUR за корабостроене и 193 милиона PLN за други дейности (175 милиона PLN за вятърни генератори и 18 милиона PLN за стоманени конструкции).
(153)
Инвестициите в корабостроенето ще бъдат реализирани на два застъпващи се етапа между 2009 и 2011 г. Най-важните инвестиции (21) са в рязането на дебели листови материали, производството на плоски панели, нов цех за тръби и ново хале за обемни секции. Тези инвестиции, заедно с организационните промени, трябва да доведат до увеличаване на производителността от сегашните 45 човекочаса/CGT до целевите 20 човекочаса/CGT (22).
(154)
Главните организационни потребности касаят: продажбите (договорите), покупките на материали и услуги, проектантските възможности, производството, човешките ресурси и информационните технологии.
(155)
Общата програма за преструктуриране предвижда създаване на център за планиране, който ще е отговорен за ефективното планиране на производството на всички организационни нива на слелите се корабостроителници. Целта, поради която се създава този център, е изглаждане на всякакви недостатъци в планирането, изготвяне на графици, бюджетиране и проверка на производствения процес.
(156)
Що се касае до договарянето, ISD Polska възнамерява да въведе клаузи за индексация, за да защити корабостроителницата от увеличаване на цените на материалите и на заплатите, като прехвърли риска на собственика на кораба. Корабостроителницата трябва също да въведе нов типов договор. Извлечения от някои съществуващи договори за строеж на кораби бяха приложени към септемврийския общ план за преструктуриране, за да се покаже, че корабостроителницата има възможност да договаря клаузи за индексация с цел хеджиране срещу флуктуациите в цените на стоманата.
(157)
За да се защити от риска от флуктуации във валутните курсове, корабостроителницата възнамерява да въведе необходимата инфраструктура след установяване на разходите и приходите, генериращи валутен риск и определяне на допустимите нива на експозиция на такъв риск. Системата за управление на риска, предвидена в Общия план за преструктуриране се основава на четири основни елемента: отчитане на риска при определяне стратегията на корабостроителницата (дефиниране на търпимостта на риска и управлението на риска), приспособяване на организационната структура, използване на информационни технологии и приемане на различни методи за минимизиране на риска (естествено хеджиране, клаузи за индексация в договорите и закупуване на финансови продукти, като валутни опции и форуърди). Септемврийският общ план за преструктуриране описва по-подробно предлаганата политика на валутно хеджиране. В него са посочени три инструмента за хеджиране, които корабостроителницата трябва да използва; съдържа се количествено измерение на експозицията на валутни рискове на регистъра за поръчки до 2012 г. и на тази база се оценяват разходите за тези инструменти за хеджиране. В съответствие с плана, ISD Polska се свърза с редица банки, които, с цел подготовката на оферти за хеджиране, поискаха ISD Polska да им предостави адекватна стратегия за хеджиране. Според плана, тази стратегия трябваше да бъде разработена през първите шест месеца на преструктурирането.
(158)
В областта на производството целта е да се разгледа проблема с неефективната логистика в корабостроителница Гданск, както и тесните места в корабостроителница Gdynia. Планът предлага разделяне на работата между двете съоръжения и нова схема на материалните потоци.
(159)
По отношение на покупките и управлението на материали, основната цел е да се намалят разходите. Мерките за преструктуриране включват например закупуване на материали на базата на поне три оферти, коопериране по отношение на покупките с Huta Częstochowa, управление на запасите и т.н.
(160)
Корабостроителницата планира да наема на работа и да обучава квалифицирани работници, да разшири използването на и да модернизира съществуващите информационни технологии.
(161)
В областта на работната сила целта е да се преодолеят текучеството и отсъствията. ISD Polska планира да си сътрудничи с местна агенция за наемане на работа. Вътре в дружеството планът предвижда разширяване на системите за професионално развитие, въвеждане на стимули в заплащането (управление на извънредния труд, оценяване на служителите, проверки за отсъствия и заплащане на базата на извършената работа, навременността и качеството на реализацията) и развиване на корпоративна идентичност. В плана се изтъква необходимостта да се намали работната сила от сегашните 8 137 служители (2 651 в корабостроителница Гданск, 4 238 в корабостроителница Gdynia и 1 248 в дъщерни фирми на Gdynia) до между 5 000 и 5 395 служители. Според септемврийския общ план за преструктуриране, постепенно от 2009 до 2012 г. ще се появяват излишъци. Актуализираният план включва изчисления на разходите и ефекта от преструктурирането в областта на работната сила.
(162)
Накрая, по отношение на проектантските дейности планът предвижда работата на проектантската кантора да се рационализира и да е по-тясно свързана с производствения процес.
(163)
Планът съдържа кратко общо описание на желания ефект от тези мерки за организационно преструктуриране, на който е направена количествена оценка с твърдението, че постигнатото в резултат повишение на производителността ще е около 12 човекочаса/CGT (23).
в) Финансово преструктуриране
(164)
По отношение на финансовото преструктуриране, планът предвижда държавната помощ, за която Комисията беше уведомена по време на предприетата от нея официална процедура по разследване (виж част 9 по-долу), да бъде реализирана. В него се предвижда също инжектиране на капитал от държавата в размер на 385 милиона PLN за покриване на публично-правните задължения и се изразява очакване за предоставяне на възможност някои публично-правни задължения (по-конкретно средствата, дължими на ZUS за обществено осигуряване) да се изплащат на вноски и да се издължат до 2018 г. (публично-правни задължения с номинална стойност 418,8 милиона PLN) (24), както и че държавата ще инжектира капитал в размер на 250 милиона PLN, за да покрие очакваните загуби за 2008 г., и чрез Агенцията за индустриално развитие - още 200 милиона PLN финансиране за работен капитал и, на последно място, че ще бъде отменено потенциално задължение от 308 милиона PLN, свързано с текущ съдебен спор относно просрочени данъчни задължения на корабостроителница Гданск.
(165)
Планът предвижда около 712 милиона PLN от разходите за преструктуриране да бъдат финансирани от бъдещи парични потоци на дружеството.
г) Разходи за преструктуриране и собствен принос
(166)
Съгласно Общия план за преструктуриране разходите за преструктуриране, направени от корабостроителница Gdynia до момента, възлизат на 936 702 419 PLN, което включва инвестиционни разходи от 98 милиона PLN и разходи за преструктуриране на дълга от 365 милиона PLN (25). Съгласно Общия план за преструктуриране, преструктурирането в Гданск е струвало 311 533 500 PLN, което включва например инвестиционните разходи в размер на 23 милиона PLN и разходи за преструктуриране на дълга от 48 милиона PLN (26). В септемврийския общ план за преструктуриране не са коригирани направените в миналото разходи, но са коригирани прогнозните разходи за преструктуриране на слелите се корабостроителници. Могат да бъдат обособени следните разходи: инвестиционни разходи в размер на PLN 552 милиона, изплащане на просрочени публично-правни задължения в размер на 892 милиона PLN (27), изплащане на т просрочени търговски задължения в размер на 889 милиона PLN, покриване на очаквани загуби за 2008 г. в размер на 250 милиона PLN (28), изплащане на потенциални задължения в размер на 308 милиона PLN във връзка с текущ съдебен спор относно просрочени данъчни задължения на корабостроителница Гданск, разходи за унищожаване на излишни производствени активи (хелинги) в размер на 42,8 милиона PLN и разходи за преструктуриране на работната сила в размер на 69 милиона PLN. Сумарно очакваните разходи са 3 милиарда PLN.
(167)
На срещата от 30 септември полските власти предложиха когато се оценява собственият принос за покриване на разходите за преструктуриране да не се взима под внимание de facto оперативната помощ, отпусната на корабостроителниците в миналото. Полските власти предложиха в оценката си Комисията да вземе под внимание разходите за преструктуриране, направени по времето, когато инвеститорът е поел управлението на корабостроителницата. ISD Polska стана мажоритарен акционер в корабостроителница Гданск на 28 ноември 2008 г. и полските власти твърдят, че направените оттогава разходи за преструктуриране на корабостроителницата възлизат на 62,5 милиона PLN. При положение, че ISD Polska все още не е акционер в корабостроителница Gdynia, всякакви разходи за преструктуриране, направени в миналото за тази корабостроителница, не трябва да се взимат под внимание. В резултат на това, разходите за преструктуриране, предложени от Полша на срещата от 30 септември, биха били 3,065 милиарда PLN.
(168)
ISD Polska твърди, че собственият принос на корабостроителницата и нейните акционери в разходите за преструктуриране са в съответствие с описаното в дадената по-долу Таблица 1б, представяща съдържащите се в септемврийския общ план за преструктуриране предложения.
Таблица 1б
Собствен принос в разходите за преструктуриране, в съответствие с Общия план за преструктуриране
(в PLN)
Заявен предишен собствен принос
1.
Продажба на активи от корабостроителница Gdynia
3 783 515
2.
Размяна на дълг срещу акционерен капитал, предприета от служители и частни кредитори
70 740 000
3.
Продажба на финансови активи от корабостроителница Gdynia между 1 май 2004 г. и 24 юни 2008 г.
72 797 423
4.
Лизинг на производствени активи - Gdynia
8 335 000
5.
Инвестиционни разходи 2004-2007 г. - Gdynia
98 044 000
6.
Закупуване на акции от ISD
35 875 059
7.
Инвестиционни разходи 2004-2007 г. - Гданск
22 238 900
8.
Лизинг на производствени активи - Гданск
14 700 000
9.
Заем за преструктуриране от Bank Nord/LB
20 000 000
10.
Заем от ISD
2 000 000
Заявен бъдещ собствен принос
11.
Увеличаване на капитала от ISD
305 000 000
12.
Увеличаване на капитала от ISD
100 000 000
13.
Продажба на активи
240 000 000
14.
Заем за работен капитал
280 000 000
15.
Инвестиционен заем за некорабостроително производство
185 000 000
16.
Заем за работен капитал за некорабостроително производство
45 000 000
17.
Закупуване на акции от Агенцията за индустриално развитие (29)
69 560 400
(169)
Според поясненията относно Общия план за преструктуриране, предоставени от Полша на 7 юли 2008 г., и септемврийския общ план за преструктуриране, източниците на външното финансиране по точки 14-16 не са известни.
(170)
ISD Polska предвижда да получи заем за работен капитал в размер на 280 милиона PLN през 2012 г. и смята това предвиждане за реалистично, с оглед очакваното за 2012 г. благоприятно, по техни твърдения, съотношение дълг/EBIDTA.
(171)
Относно заемите за некорабостроително производство (производство на вятърни генератори, точки 15-16), ISD Polska възнамерява да създаде дъщерна фирма на слелите се корабостроителници, специализирана в производството на вятърни генератори, и очаква тази дейност да привлече външни капитали. В септемврийския общ план за преструктуриране е предоставена допълнителна информация относно инвестиционния заем за проекта за вятърни генератори (точка 15). Тя включва кратко описание на този проект, който трябваше да се представи за разглеждане на различни банки. Към плана за преструктуриране са приложени две писма за проявен интерес към този проект от Kredyt Bank (KBC) и Fortis Bank, съответно от 4 август и от 4 септември 2008 г. Fortis Bank твърди, че е добре известна с интереса си към проекти за възобновяеми енергийни източници. Тя заявява, че проектът за вятърни генератори на ISD изглежда много интересен и че би приветствала допълнителни разговори по конкретни въпроси. Kredyt Bank потвърждава, че проявява интерес към финансиране на проекти за възобновяеми енергийни източници. Банката изброява анализите, които ще трябва да бъдат направени преди да разгледа искане за заем: оценка на бизнес плана и финансовия модел на базата на реални предвиждания, отразяващи пазарните закони, оценка на доходността на проекта и неговата чувствителност към фактори като цени на материали и обменни курсове, оценка на съществуващите договори за доставки и резултата от извършващите се административни процедури относно правния статут на земята, върху която ще се реализира проекта.
(172)
С писмо от 8 юли 2008 г. Полша предостави списък на финансовите и производствени активи, които ISD Polska възнамерява да продаде, за да получи приходи от 189 милиона PLN. В септемврийския общ план за преструктуриране числото е променено на 240 милиона PLN, като основната разлика е в оценката на главната компонента на тази частична ликвидация - продажбата на земята, заемана сега от три хелинга в корабостроителница Гданск. Докато в юнския план за преструктуриране е указан очаквания нетен приход от продажбата (продажна цена минус разходи за подготовка на земята за продажба), в септемврийския план е дадена номиналната стойност на прихода от продажбата, а разходите за подготовка на земята са включени в оценката на разходите за преструктуриране. Към септемврийския план беше приложена независима оценка на земята. В оценката не се отбелязва актуалната пазарна цена на земята, но се оценява нейната стойност за инвеститор, който би я купил с цел развитие (апартаменти, офис-сгради).
(173)
Полша обясни, че хелингите в корабостроителница Гданск и прилежащите земи сега са собственост на дружество с название Synergia 99. Корабостроителница Gdynia е един от акционерите на Synergia и, по силата на акционерно споразумение, има право да придобие хелингите и прилежащите земи, ако Synergia бъде ликвидирано. Според информацията, предоставена от Полша, разделянето на активите на Synergia между неговите акционери зависи от развитието на провеждащите се административни процедури за определяне на границите на пристанище Гданск.
(174)
В септемврийския общ план за преструктуриране се разяснява, че провеждащите се административни процедури не касаят прилежащия към хелингите парцел и се включва потвърждение от Synergia 99 от дата 28 август 2008 г., че дружеството ще подаде заявление пред компетентните органи за изключване от района на пристанището на земята, върху която са разположени хелингите.
(175)
В септемврийския план също така се разяснява, че мерките за ликвидация на Synergia 99 са съгласувани с неговите акционери. Тя ще се реализира на два етапа: първоначално Synergia 99 ще бъде разделена на две дружества, всяко от които ще вземе под свой контрол определени активи от Synergia 99, след което корабостроителница Gdynia ще стане едноличен собственик на дружеството, което придобие земята, върху която са разположени хелингите. Според плана, първата фаза на процеса на ликвидация трябва да се реализира на събрание на акционерите на Synergia на 15 октомври 2008 г. Планираното разделяне обаче зависи от извършените промени на границите на пристанището. Споразумението на акционерите относно мерките за ликвидация на Synergia 99 е с ограничен срок.
(176)
Според счетоводния баланс на корабостроителница Gdynia, пакетът акции на корабостроителницата в Synergia 99 е в размер на 40 милиона PLN. Според септемврийския общ план за преструктуриране (30), през август 2007 г. Бордът на Synergia 99, с оглед сключване на акционерно споразумение за разделянето на активите на Synergia в случай на ликвидация на дружеството, е потвърдил, че номиналната стойност на активите на Synergia 99 е […] (31) милиона PLN , което, според Борда, е тяхната пазарна стойност. Независима експертиза, препратена от Борда до акционерите по това време потвърждава, че пазарната стойност на земята, върху която са разположени хелингите, е била […] милиона PLN.
д) Финансови прогнози
(177)
Септемврийският общ план за преструктуриране съдържа изменени финансови прогнози. Те се основават на определени предположения относно инфлацията (WIBOR 3m), обменния курс USD/PLN и цените на материалите, които на свой ред се основават на преценки на външни експерти. Обменният курс PLN/USD, заложен през месец юни, е 2,254 за 2008 г. и 2,32 за 2009 г., докато в септемврийския план, на базата на външен доклад (32), е заложен обменен курс 2,32 за целия период на преструктуриране. Заложената през юни цена на стоманата за 2008 г. е 1 381 USD/t, с понижение до 1 211 USD/t за 2011 г. и ново покачване до 1 359 USD/t за 2014 г. Септемврийският план се базира на по-високи цени на стоманата (1 539 USD/t през 2009 г., 1 350 USD/t през 2011 г. и 1 516 USD/t през 2014 г.). В юнския общ план за преструктуриране се предвиждат следните тенденции в ръста на заплатите: 7,6 % през 2009 г., 7 % през 2010 г., 6 % през 2011 г. и около 5 % след 2012 г. Септемврийският план прогнозира по-нисък процент на увеличение: 5,8 % през 2009 г., 5 % през 2010 г., 4 % през 2011 и 2012 г. и 3 % на година след 2012 г. (33) В юнския план за преструктуриране се предвижда инфлация от около 2,2 %. В септемврийския план се предвижда по-висока инфлация, започваща от 3,4 % през 2009 г. (34) и намаляваща постепенно (до 2,5-2,6 % след 2012 г.) (35).
(178)
Основната промяна във финансовите преценки от септемврийския план в сравнение с юнския план засяга приходите от продажби на плавателни съдове и от некорабостроителни дейности. По-конкретно, в септемврийския план се прогнозират значително по-високи цени на съдовете за превоз на автомобили - един от двата основни продукта. Тази промяна в предвижданията има съществено отражение върху прогнозите за отчета за приходите и разходите.
(179)
В септемврийския план прогнозата за консолидирания отчет за приходите и разходите от корабостроителни и некорабостроителни дейности е за положителен коефициент на печалба от 2009 г.: (4,1 % през 2009 г., 3,1 % през 2010 г., 7,4 % през 2011 г. и 6,4 % в края на периода на преструктуриране през 2012 г.). Коефициентът на печалба ще се понижи до 4,3 % през 2014 г. (тенденция на пазарен спад) и след това постепенно ще се увеличи до 7,7 % през 2017 г.
(180)
Юнският общ план за преструктуриране включва кратък анализ на чувствителността за изследване на ефекта от определени промени на основните предположения върху 10-годишните EBIDTA и кумулативни печалби. По-конкретно, в него се анализира ефектът от допълнително повишаване на курса на PLN с 5 гроша и допълнително увеличение с 5 % на цените на стоманата и заплатите. Септемврийският общ план за преструктуриране включва нов и по-подробен анализ на чувствителността, показващ по-конкретно отражението на повишаване с 5 % на курса на PLN спрямо USD. В септемврийския общ план за преструктуриране се изказва предположение, че Полша ще приеме еврото през 2013 г. и че след това операциите на корабостроителницата няма да се влияят от флуктуациите в обменния курс PLN/USD. Новият анализ на чувствителността показва отражението на девалвация на USD спрямо еврото с 5 % през 2013-2017 г. (т.е. както се предполага, след като Полша приеме еврото).
(181)
Според финансовите прогнози в юнския план, несконтирано изплащане (независимо от променящата се стойност на парите с времето) няма да бъде постигнато до 11-та оперативна година, т.е. 2019 г. При това изчисление се взима предвид само финансовата експозиция на инвеститора (440 милиона PLN), което означава, че натрупаните парични потоци за разглеждания период се сравняват само с инжектиране на капитали от инвеститора и не се отчита факта, че се очаква първо държавата да извърши значително инжектиране на капитали. В плана се предполага, че разходите за преструктуриране, възлизащи приблизително на 712 милиона PLN, ще се финансират от бъдещите парични потоци на дружеството.
(182)
Септемврийският общ план за преструктуриране съдържа сконтирано изчисление за периода на изплащане, който е определен на 10 години. Освен това, в плана се изказва предположение, че голяма част от разходите за преструктуриране (712 милиона PLN) (36) ще се покрият от бъдещи парични потоци.
7. ПЛАН ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ, ИЗГОТВЕН ОТ ПКК
(183)
ПКК беше учредена в Полша през 2007 г. с цел придобиване на корабостроителница Gdynia. Тя е собственост на две дружества: Marine Co и Maritim Shipyard, контролирани от полския бизнесмен г-н Janusz Baran. Двете дружества действат от 90-те години на миналия век в Gdynia, Гданск и Шчечин, като произвеждат кораби и лодки и работят като подизпълнител за по-големи корабостроителници, главно в Германия, Норвегия, Нидерландия и Франция, като произвеждат блокове и секции и извършват услуги. Групата като цяло има 1 500 служители.
а) Търговска стратегия
(184)
По отношение на търговската стратегия, в плана се предполага, че дружеството ще строй главно контейнеровози, съдове за превоз на автомобили и газови танкери и че на година ще се произвеждат до десет съда за обслужване на нефтени платформи. Предполага се също така, че в бъдеще корабостроителницата ще произвежда по дванадесет съда на година, какъвто ще е капацитетът на корабостроителницата след затварянето на малкия док. В частта за бъдещото производство се предполага, че броят на произвежданите кораби ще се увеличава (от 6 през 2008 г. на 12 през 2009 г., 17 през 2010 г. и 21 през 2012 г.). В предоставения финансов модел, на базата на който очевидно са изготвени финансовите прогнози, също се предполага, че производството ще се увеличи до 21 съда през 2012 г.
(185)
Освен това, планът предвижда диверсифициране на дейностите и изграждане на терминал за контейнери в рамките на съществуващите площи на корабостроителницата. Според плана, след намаляването на капацитета, корабостроителницата ще разполага с излишна брегова ивица, на която може да се построи терминал за контейнери с капацитет 150 000 TEU на година.
б) Индустриално и оперативно преструктуриране
(186)
Основните предлагани мерки за преструктуриране са индустриално преструктуриране чрез реализиране на инвестиционна програма, предназначена за увеличаване на производителността, снижаване на разходите и съкращаване на производствения цикъл. Предвижданите разходи за инвестиционната програма за корабостроене са 80 625 000 EUR. Предвидени са също и инвестиции от 50 милиона PLN (около 15 милиона EUR) за построяването на терминал за контейнери. Това би означавало общи инвестиционни разходи от 95,6 милиона EUR. В друга част от плана за преструктуриране обаче, общите инвестиции се оценяват на 131 милиона EUR (443 милиона PLN). Разликата между двете числа не се пояснява в плана. Съгласно плана, реализирането на тези мерки ще намали разходите за един плавателен съд с 25 % през петгодишния период.
(187)
В плана се предвижда също реализация на интегрирана информационно-технологична система, която ще управлява всички области на дейност в корабостроителницата, а именно: проектиране, доставки, складови наличности, обработка на стомана, планиране, производствен надзор и счетоводство.
(188)
Планът предвижда или запазване на наличната работна сила, или намаляването ѝ с 650 души. Не е ясно кои фактори ще повлияят избора на една от двете възможности. Планът предвижда въвеждане на основаваща се на стимули система на заплащане.
(189)
По отношение на един от основните проблеми на корабостроителницата, а именно експозицията на флуктуации на валутните курсове и увеличаването на цените на стоманата, в плана се предлага включване на клаузи за индексация в договорите и естествено хеджиране (направените разходи във валутата на приходите).
(190)
Планът предвижда също, че финансирането на кораби ще се осигури чрез авансови плащания, гарантирани от Корпорацията-застраховател на експортни кредити при изгодна премия в сравнение с тази при нормалната практика по отношение на стабилни дружества и краткосрочни кредити, гарантирани от Министерството на финансите.
в) Финансово преструктуриране
(191)
По отношение на финансовото преструктуриране, в плана се предполага, че съществуващите договори ще бъдат предоговорени, за да се намалят очакваните загуби. Според плана, преструктурирането ще увеличи цените с 30 % (до преобладаващото на пазара ниво) и ще генерира допълнителен приход от 100 милиона USD.
(192)
Реализацията на плана зависи от отпускането от държавата на допълнителна помощ под формата на инжектиране на капитали в размер на 515 милиона PLN, отписване и разсрочване на публичноправните задължения на обща стойност 497 милиона PLN и покриване на всякакви други натрупани и потенциални задължения на корабостроителницата (като бъдещи загуби по съществуващи договори или съдебни спорове). На последно място, инвеститорът призовава държавата да направи необходимото така, че Корпорацията-застраховател на експортни кредити да гарантира производството през периода на преструктуриране при изгодна премия в сравнение с тази при нормалната ѝ практика по отношение на стабилни дружества и Министерството на финансите да предостави гаранции за работен капитал в размер на 297 милиона PLN.
г) Собствен принос
(193)
По отношение на собствения принос, планът предвижда инжектиране на капитали от инвеститора в размер на 500 милиона PLN за финансиране на инвестициите и покриване на очакваните загуби по съществуващи договори. Освен това, в плана се предлага собственият принос в процеса на преструктуриране да включва също и приход от 50 милиона PLN от планираната продажба на активи и приход от продажбата на активи, която е извършена след присъединяването (124,5 милиона PLN). Може да бъде изразено становище, че с това собственият принос се увеличава на 675 милиона PLN. В плана за преструктуриране обаче, инвеститорът декларира собствен принос в размер само на 475 милиона PLN.
д) Финансови прогнози
(194)
Финансовите прогнози се основават на стабилен валутен обменен курс от 3,46 PLN за едно EUR и 2,2 PLN за един USD. Прогнозите се основават на предположението, че броят на построените кораби ще се увеличи до 21 през 2012 г. и че инвеститорът реално планира да разшири корабостроителната дейност в корабостроителницата: очаква се продажбите да възлязат на 1,2 милиарда PLN през 2008 г. и се предполага, че те непрекъснато ще нарастват, достигайки до 2,6 милиарда PLN към 2012 г. (ръст от 116 % в сравнение с 2008 г.).
8. ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(195)
В сътрудничество с външния си консултант и корабостроителницата Комисията прие следната методология за оценяване на предложеното от Полша като изравнителна мярка намаляване на капацитета.
(196)
За да бъдат ефективни изравнителните мерки, намаляването на капацитета трябва да е достатъчно, за да се гарантира, че бъдещият капацитет на корабостроителницата след преструктурирането ще е по-малък от настоящия.
(197)
Комисията най-напред оцени настоящия технически капацитет на корабостроителницата и обяви, че монтажът на плавателни съдове на доковете е едно от тесните места в производствения процес на корабостроителницата, който проблем не може да бъде разрешен лесно чрез изнасяне на производство навън. По използваната от Комисията методология, която не се оспорва от полските власти и корабостроителницата, капацитетът се изчислява като се вземе предвид времетраенето на монтажа в дока и типичното портфолио от плавателни съдове (тъй като монтажът на плавателни съдове с различни стойности за CGT може да отнеме еднакво време).
(198)
При определяне на наличния капацитет се взима предвид реално необходимото време за монтаж на (определен тип) плавателни съдове в доковете. При определяне на това време се отразяват всички текущи недостатъци на производствения процес, а именно ниска производителност, тесни места, остарели активи, неефективни производствени процеси и проблеми с работната сила. Финансовите ограничения, които търпи корабостроителницата в резултат на затрудненото си финансово състояние, са единственият фактор, чрез който може да се повлияе върху времето за монтаж. Непостоянният достъп или липсата на достъп до работен капитал може сериозно да наруши производствения процес. Тъй като това е външен фактор, присъщ на всички дружества, изпаднали във финансови затруднения, и не е свързан с неефективност от страна на самото дружество, Комисията възприе мнението, че реалната производителност на корабостроителницата може да се регулира при лесен достъп до работен капитал.
(199)
При определяне на бъдещия капацитет се взима предвид предполагаемо необходимото време за монтаж на (определен тип) плавателни съдове в дока, като се предполага, че производителността на корабостроителницата е сравнима със стандартите, установени от други конкурентни европейски корабостроителници. С други думи, трябва да се вземе предвид ефектът от необходимата модернизация на съоръженията и установяването на оптимални работни условия (организация, доставки, работна сила).
(200)
Модернизацията е неизбежна, ако корабостроителницата желае да възстанови жизнеспособността си в дългосрочен план. Свързаното с това увеличаване на производителността означава корабостроителницата да намали разходите и да ускори производството. С подобряването на различни производствени аспекти, капацитетът, под което се разбира възможност за построяване на определен брой плавателни съдове, ще се увеличи. Следователно, трябва да се отбележи, че закриването на някои мощности, като например предложеното закриване на сух док SD I в корабостроителница Gdynia, може изцяло да се компенсира с увеличаване капацитета на оставащия док. За да могат изравнителните мерки да изпълнят целта си, намаляването на капацитета трябва да е такова, че в края на преструктурирането, т.е. след реализиране на инвестициите и увеличаване на производителността, капацитетът на корабостроителницата да е по-малък от сегашния. Само така могат да се съчетаят двете цели: постигане на жизнеспособност в дългосрочен план, което изисква увеличаване на производителността и ограничаване до минимум на нелоялната конкуренция.
(201)
За да се гарантира правилността на метода за изчисляване на текущия и бъдещ капацитет, трябва да се използва една и съща продуктова гама, т.е. същите типове плавателни съдове. Като алтернатива може да се използва „среден плавателен съд“ (т.е. със средно CGT на базата на регистъра за поръчки на корабостроителницата).
(202)
В началото корабостроителница Gdynia посочи, че техническият ѝ капацитет е 540 000 CGT. След като горепосочената методология беше разяснена и съгласувана между Комисията и корабостроителница Gdynia, корабостроителницата отбеляза, че техническите параметри, заложени при изчисляване на текущия ѝ капацитет, при независимост от финансови ограничения, бяха производствен цикъл на дока от три месеца при паралелен монтаж на до три плавателни съда на различни етапи на завършеност (частично използване на полутандемния метод в големия док SD II), което води до построяване на до четиринадесет плавателни съда на година. Хипотетичното портфолио беше типичното за корабостроителницата, което беше потвърдено от съществуващия регистър за поръчки и от търговската стратегия, представена в План за преструктуриране 2006. При средно 27 000 CGT на плавателен съд, текущият капацитет, без финансови ограничения, беше определен на 378 000 CGT.
(203)
С цел да се определи отражението на съществуващите финансови ограничения върху производствения процес (т.е. с колко седмици/месеци се удължава производственият цикъл в резултат на закъснели доставки единствено поради липса на работен капитал) и да се прецени дали сериозността на тези ограничения се надценява или подценява, Комисията сравни това число с най-добрия резултат за последните години (12 плавателни съда с общ CGT 272 000 през 2002 г.). На първо място, Комисията отбеляза, че несъответствието между най-добрия резултат през 2002 г. и текущия технически капацитет се дължи отчасти на разликите във вписаните в регистрите поръчки. Корабостроителницата в момента произвежда плавателни съдове с по-голям тонаж. Ако през 2002 г. корабостроителницата произвеждаше плавателни съдове средно по 27 000 CGT, общата ѝ продукция щеше да възлиза на 324 000 CGT. Оставащата разлика може да се отдаде на влиянието на финансовите ограничения върху производствения процес и тя приблизително съответства на два плавателни съда със среден тонаж, т.е. 14 %, което Комисията прие за разумно предположение.
(204)
Що се касае до бъдещият ѝ капацитет, при предположение, че се използват и двата дока, корабостроителницата разясни, че големият док SD II може да се използва както за паралелен, така и за полу-тандемен метод на строителство, така че паралелно могат да се строят до четири корпуса на различни етапи на завършеност. По този начин корабостроителницата ще може да строи по 18 плавателни съда при производствен цикъл на дока от 3 месеца (37). Ако се приеме средна стойност от 27 000 CGT на плавателен съд, бъдещият капацитет на корабостроителницата, ако работят и двата дока, ще бъде 486 000 CGT. Бъдещият капацитет на корабостроителницата, след затварянето на малкия док SD I, ще бъде 12 плавателни съда или 324 000 CGT при тонаж 27 000 CGT на плавателен съд.
(205)
На базата на тези данни Комисията установи, че след затварянето на малкия док SD I капацитетът ще се намали с около 14 %. Като се има предвид, че корабостроителницата ще остане само с едно пусково съоръжение, сух док SD II, и че тя е доказала с подробен брейк-ивън анализ, че всякакво намаляване на капацитета на сух док SD II, в допълнение към затварянето на док SD I, би поставило под заплаха дългосрочната ѝ жизнеспособност, Комисията направи предварително заключение, че затварянето на док SD I, предложено от Полша, ще бъде достатъчна изравнителна мярка.
(206)
В общия план за преструктуриране, изготвен от ISD Polska, се предлага алтернативен набор изравнителни мерки, с оглед на приетата бизнес стратегия. Планът предвижда следните изравнителни мерки в контекста на разследването на държавната помощ за корабостроителница Гданск и корабостроителница Gdynia: затваряне на три хелинга в корабостроителница Гданск до 31 декември 2008 г. доколкото, с оглед на технически, организационни и правни пречки, е възможно преместване на съществуващото производство от корабостроителница Гданск в малкия док в Gdynia. На срещата на 8 юли 2008 г. ISD Polska изложи предвижданията си, че работата по подготовката на малкия сух док в Gdynia няма да позволи хелингите да бъдат затворени преди втората половина на 2009 г. Септемврийският общ план за преструктуриране предлага отлагане на затварянето на двата хелинга до юни 2009 г. и на третия хелинг до октомври 2009 г. (38) В допълнение към това, капацитетът на корабостроителницата ще бъде ограничен до 400 000 CGT на година в продължение на десет години от присъединяването на Полша към европейския съюз, т.е. до 2014 г.
(207)
На срещата от 30 септември ISD Polska информира Комисията, че като допълнителна изравнителна мярка дружеството би могло допълнително да намали производството си до 360 000 CGT на година за десетгодишен период от момента на затваряне на хелингите. ISD Polska отбеляза също, че може да затвори хелингите по-рано от предвиденото в плана за преструктуриране от 12 септември, т.е. може да затвори хелинги B3 и B5 към края на април 2009 г. и хелинг B1 към края на август 2009 г.
(208)
Планът за преструктуриране на ПКК предвижда продажба на по-малкия док в началото на 2009 г. Очакваният приход от 170 милиона PLN ще увеличи работния капитал на корабостроителницата.
9. ДЪРЖАВНА ПОМОЩ, ОТПУСНАТА НА КОРАБОСТРОИТЕЛНИЦА GDYNIA (ПОЛОЖЕНИЕ КЪМ МЕСЕЦ ЮНИ 2008 Г.)
(209)
Според полските власти, след 1 май 2004 г. корабостроителница Gdynia е получила държавната помощ, отразена в таблици 1-4.
(210)
Таблица 1 представя помощта, отпусната между 1 май 2004 г., датата на присъединяване на Полша към ЕС, и 30 юни 2007 г. Полша е уведомила за тези мерки с писмо от 13 юли 2007 г. Списъкът включва някои от мерките, описани в приложение I, част Б от решението за откриване на официална процедура по разследване.
(211)
Полша предостави допълнителни разяснения по отношение на преструктурирането на задълженията в съответствие с глава 5a. Полските власти поясниха, че корабостроителницата е прехвърлила на оператора (39) активи на стойност поне 45 % от стойността на прехвърлените задължения (40). Според Полша, поради тази причина, помощта е равностойна на 55 % от номиналната стойност на задълженията, прехвърлени на оператора. Тази номинална стойност е представена в Таблица 1 по-долу.
(212)
Заемите с гаранции от Министерството на финансите, изброени в таблица 1, бяха предоставени с лихва равна на LIBOR 1M + 100 базисни пункта, докато при издаването на гаранциите рискът от неизпълнение беше оценен от полските власти на 60-70 %. Гаранциите на Министерството на финансите бяха дадени срещу допълнителна гаранция под формата на бланков запис на заповед, издаден от корабостроителницата, и нотариален договор, с който корабостроителницата се съгласява на принудително изпълнение спрямо активите си до 120 % от размера на гаранцията. Начислената от Министерството на финансите премия е равностойна на 0,4 % от гарантираната сума.
(213)
Таблица 1 включва също заеми, отпуснати от Korporacja Polskie Stocznie („KPS“), използвани като финансиране за необходимия работен капитал на корабостроителницата. В предоставените материали от 11 юли 2007 г. и 9 януари 2008 г. Полша твърди, че тези заеми не представляват държавна помощ, защото начислената лихва съответства на оценката на риска на конкретния проект, за който са поискани заемите.
(214)
За заемите, отпуснати през 2005-2007 г., KPS е начислила лихва варираща от 9,6 % до 13,46 % при среден фиксиран лихвен процент 10,64 %. Освен това е събрала еднократни такси, вариращи от 0,1 % до 0,4 %. Според полските власти, KPS е изискала допълнителна гаранция под формата на приемане на принудително изпълнение, споразумение за цесия върху вземанията, безусловно платежно нареждане, бланков запис на заповед или поставяне на активи под залог (41).
(215)
KPS е създадена през 2004 г. като дъщерна фирма, изцяло собственост на Агенцията за индустриално развитие, за да оперира като фонд за рискови капитали на Агенцията. Първоначално ролята ѝ е била да служи като двигател за консолидацията на трите най-големи корабостроителници в Полша, който проект е изоставен през 2006 г. По информация, предоставена от Полша през 2006 г. (42), KPS трябваше да бъде финансирана с инжектиране на капитали от Агенцията за индустриално развитие с вноски в натура (акции в трети дружества), осигурени от Агенцията, и с револвиращ банков кредит, гарантиран от Агенцията, изрично предназначен за финансова помощ за корабостроителниците. Според интернет страницата на полското правителство, KPS трябваше също така да подкрепя корабостроителните операции в Полша, като емитира облигации, изцяло гарантирани от Агенцията за индустриално развитие. Документът, озаглавен „Стратегия за сектор корабостроене (корабостроителници за строителство на морски плавателни съдове) в Полша 2006-2010 г.“ (43), е потвърждение, че KPS трябваше да генерира фондове посредством емитиране на дългови инструменти на стойност около 100 милиона USD, обезпечени с активите, определени за преструктуриране на корабостроителната индустрия под формата на фондове, прехвърлени от Министерство на финансите на Агенцията за индустриално развитие.
(216)
В таблица 2 се съдържат мерките, за които Комисията беше информирана след 13 юли 2007 г., с писма от 6 декември 2007 г. и 12 февруари 2008 г.: два заема от Агенцията за индустриално развитие като финансиране за работен капитал (заплати и търговски задължения). В таблица 2 се представя също и заем, отпуснат от KPS след нейно решение № 02/11/2007, за което Комисията беше информирана с писмо от дата 9 януари 2008 г. (44), Комисията обаче не разполага с подробна информация относно размера и срока на този заем. KPS е начислила лихва от 10,5 % и еднократна такса в размер на 0,1 %.
(217)
Като има предвид несигурното финансово състояние на корабостроителницата, Комисията не може да изключи възможността на корабостроителница Gdynia да е била предоставена допълнителна държавна помощ от сходно естество.
(218)
В таблица 3 се изброяват неизплатените публично-правни задължения на корабостроителница Gdynia към 30 септември 2007 г. Тази информация беше предоставена от Полша на 9 януари 2008 г. В това писмо Полша потвърди, че корабостроителница Gdynia не е погасявала редовно своите публично-правни задължения. Корабостроителницата е изплащала, доколкото това е било възможно, предвид финансовото ѝ състояние, задълженията си към службата за обществено осигуряване (ZUS) в съответните срокове.
(219)
Според приложение 1 към писмото на Полша от 9 януари 2008 г., неизплатените задължения към съответните държавни органи към 1 май 2004 г. са били приблизително в размер на 254 милиона PLN. Между 1 май 2005 г. и 30 септември 2007 г. са се натрупали нови задължения от около 362 милиона PLN. През този период корабостроителница Gdynia фактически е изплатила около 194 милиона PLN (45). Към 30 септември 2007 г. размерът на неизплатените задължения е бил около 423 милиона PLN.
(220)
Корабостроителница Gdynia планираше да изплати поне част от неизплатените задължения от постъпленията от инжектиране на капитали от Министерството на финансите в размер на 515 милиона PLN, което от своя страна е било зависимо от инжектиране на капитали от частен инвеститор, избран в резултат на описания по-горе приватизационен процес.
(221)
На последно място, след присъединяването на Полша към ЕС, корабостроителница Gdynia получи известна помощ, която Полша счита, че „е била отпусната за цели, различни от преструктуриране“ (таблица 4 по-долу). Това беше държавна помощ за научно-изследователска и развойна дейност и професионално обучение с общ размер 412 000 PLN.
(222)
Корабостроителница Gdynia е получила също и друга помощ освен изброената в таблици 1-4 по-долу.
(223)
На първо място, в писмото си от 11 юли 2007 г. (46) Полша уведомява за набор от мерки, означени като „мерки, които да бъдат предоставени […] между 1 юли 2007 г. и края на процеса на преструктуриране.“
(224)
Комисията отбелязва преди всичко, че тези мерки включват възможност за отписване на лихвите, натрупани между 1 юли 2003 и 15 март 2005 г. по публично-правни задължения, преструктурирани в съответствие с глава 5a, на обща стойност 6 905 304 PLN. Според Полша, дали тези лихви трябва да бъдат отписани, е предмет на съдебен спор между корабостроителница Gdynia и компетентните полски органи в националните съдилища. Тъй като тези лихви представляват допълнение към основните задължения, преструктурирани в съответствие с глава 5a и изброени в таблица 1 по-долу, Комисията счита, че отмяната на лихвите до пълния им размер също представлява държавна помощ (47) и е в обхвата на това решение.
(225)
Комисията също така отбелязва, че в тази таблица се съдържат няколко мерки, изразяващи се в отлагане на плащане или отписване на публично-правни задължения. Не е ясно до каква степен тези мерки припокриват публично-правните задължения, изброени в приложение 1 към писмото на Полша от 9 януари 2008 г. (и обобщени в таблица 3 по-долу).
(226)
Най-същественото е, че корабостроителница Gdynia е била облагодетелствана с производствените гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити (наричани по-долу „гаранции за авансови плащания“ или „гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити“). От 1 май 2004 г. практически цялото корабостроене е било финансирано благодарение на тези гаранции. Общо, между 1 май 2004 г. и 12 юни 2008 г. корабостроителница Gdynia е получила 108 гаранции за общата сума от 3 095 529 638 PLN за плавателни съдове, построени в Gdynia (не в корабостроителница Гданск, която по-рано е била дъщерна фирма на корабостроителница Gdynia) (48). В материалите от 11 юли 2007 г. Полша информира Комисията, че Корпорацията-застраховател на експортни кредити ще продължи да предоставя гаранции на корабостроителница Gdynia до края на 2008 г.
(227)
Обща характеристика на индустрията е, че корабостроителниците обикновено не са в състояние сами да натрупат достатъчно работен капитал за строеж на плавателни съдове и разчитат на външно финансиране, било то чрез заеми (така наречените производствени заеми) или чрез авансови плащания от собствениците на корабите за предварително финансиране на производството. Обикновено собствениците на кораби плащат предварително 80 % от цената на вноски, съвпадащи с определени решителни етапи от построяването на плавателния съд, като останалите 20 % се плащат при доставката. Следователно, участието на собствениците на кораби във финансирането на корабостроенето е решаващо. На корабостроителница Gdynia бяха предоставени гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити за гарантиране на авансовите плащания от собствениците на кораби за обезпечаване на риска корабостроителницата да не успее да изпълни задължението си да достави плавателния съд.
(228)
Различни предоставени от Полша материали относно функционирането на гаранционната система на Корпорацията-застраховател на експортни кредити (49) показват, че тези гаранции са били предоставяни на корабостроителница Gdynia по следния начин. Първо се е подписвал договор със собственика на кораба, който обикновено е съдържал условието корабостроителницата да докаже в рамките на определен срок, че финансирането на производството ще се гарантира от Корпорацията-застраховател на експортни кредити. Корпорацията-застраховател на експортни кредити издавала резолюция, че се ангажира да гарантира авансовите плащания за осигуряване на цялостното финансиране за кораба. В следващи отделни споразумения Корпорацията-застраховател на експортни кредити е гарантирала всяко отделно авансово плащане (обикновено четири на брой). Обикновено общата експозиция на Корпорацията-застраховател на експортни кредити на риска корабостроителницата да не изпълни задължението си да достави плавателния съд е била 80 % от покупната цена, т.е. общият размер на авансовите плащания, направени от собственика на кораба преди доставката. Тази обща експозиция е била известна, когато Корпорацията-застраховател на експортни кредити издавала резолюцията за осигуряване финансирането на кораба от неговия собственик. Гаранцията изтичала при доставката на плавателния съд.
(229)
Операциите на Корпорацията-застраховател на експортни кредити са разнообразни (50) и се разделят основно между търговски дейности и дейности, извършвани от името на и гарантирани от Министерството на финансите. За целите на последните дейности била поддържана отделна банкова сметка на името на „Interes Narodowy“. Гаранциите, предоставяни на корабостроителница Gdynia, са част от сферата на дейност, за която Министерството на финансите предоставя насрещни гаранции.
(230)
Според информацията, предоставена от Полша, Корпорацията-застраховател на експортни кредити е предоставяла гаранции за авансови плащания на корабостроителница Gdynia срещу такса, зависеща от размера на гаранцията. Таксата е 2 % на година за гаранции, непревишаващи 35 милиона PLN, и 1 % на година за гаранции, превишаващи 35 милиона PLN. Корпорацията-застраховател на експортни кредити изисква като допълнителна гаранция прехвърляне на собствеността върху кораба, кораба в процес на строеж и строителните материали. Същите условия трябва да се прилагат за гаранциите, предоставяни от Корпорацията-застраховател на експортни кредити преди края на периода на преструктуриране, т.е. преди 2012 г.
(231)
На последно място Комисията отбелязва, че на 3 юни 2008 г. Полша е приела решение да инжектира допълнителни капитали в корабостроителница Gdynia в размер на 515 милиона PLN.
(232)
Таблици 1-4 и горната информация показват, че след 1 май 2004 г. корабостроителница Gdynia е получила помощ на обща номинална стойност 5 018 862 443 PLN (около 1,434 милиарда EUR).
Таблица 1
Държавна помощ, отпусната на корабостроителница Gdynia между 1 май 2004 г. и 30 юни 2007 г., по информация, предоставена от полските власти (в PLN)
№
Отпускащ орган
Инструмент на помощта
Законова основа
Номер на решение или споразумение
Дата на предоставяне на помощта
Влизане в сила
Период, за който е предоставена помощта
Номинална стойност на помощта
(PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
1.
Министерство на финансите
Гаранция - плавателен съд № 8276/1
Гаранции издадени от Министерството на финансите и Закон за някои юридически лица от 8 май 1997 г. (Сборник закони 2003/174, точка 1689, съгласно направените изменения)
Декрет на Кабинета № 198/2004 от 24.8.2004 г.
24.8.2004 г.
3.9.2004 г.
до 30.3.2006 г.
75 000 000,00
2.
Министерство на финансите
Гаранция - плавателен съд № 8276/2
Декрет на Кабинета № 198/2004 от 24.8.2004 г.
24.8.2004 г.
3.9.2004 г.
до 11.12.2006 г.
75 000 000,00
3.
Министерство на финансите
Гаранция - плавателни съдове №№ 8245/1-4
Декрет на Кабинета № 213/2004 от 7.9.2004 г.
7.9.2004 г.
17.9.2004 г.
до 27.2.2007 г.
82 531 200,00
4.
Министерство на финансите
Гаранция - плавателни съдове №№ 8148/11 и 8184/14-17
Декрет на Кабинета № 222/2004 от 21.9.2004 г.
21.9.2004 г.
1.10.2004 г.
до 15.1.2008 г.
147 662 619,46
5.
Управител на войводство Померания
Отписване
Акт от 30.10.2002 г.
Решение № UPP/11/3/2005 на председателя на Агенцията за индустриално развитие от 15.3.2005 г.
4.1.2005 г.
15.3.2005 г.
Еднократно отписване
600 568,04 (51)
6.
Държавен фонд за рехабилитация на инвалиди
Отписване
Решение № UPP/11/3/2005 на председателя на Агенцията за индустриално развитие от 15.3.2005 г.
4.1.2005 г.
15.3.2005 г.
Еднократно отписване
5 331 071,54 (51)
7.
Войводство Померания
Отписване
Решение № UPP/11/3/2005 на председателя на Агенцията за индустриално развитие от 15.3.2005 г.
4.1.2005 г.
15/03/2005 г.
Еднократно отписване
2 414 962,11 (51)
8.
ZUS
Отписване
Решение № UPP/11/3/2005 на председателя на Агенцията за индустриално развитие от 15.3.2005 г.
4.1.2005 г.
15.3.2005 г.
Еднократно отписване
23 048 186,93 (51)
9.
Агенция за индустриално развитие
Инжектиране на капитали
Член 56 от закон за приватизацията (Сборник закони 2002/171, точка 1397, съгласно направените изменения)
Споразумение (нотариален акт Rep. A № 3255/2005)
23.6.2005 г.
27.6.2005 г.
Еднократно инжектиране на капитали
40 000 000,00
10.
Асоциация на общините
Схема за изплащане на вноски
Акт от 30.10.2002 г.
№ 200364/1/ZR -Споразумение за преструктуриране от 22.11.2004 г.
22.11.2004 г.
Месечни вноски изплащани от 31.12.2004 г. до 28.2.2006 г.
Еднократна транзакция
419 543,25
11.
Министерство на финансите
Строителна гаранция за плавателни съдове: 8184/21-25
Гаранции, издадени от Министерството на финансите и Закон за някои юридически лица от 8 май 1997 г. (Сборник закони 2003/174, точка 1689, съгласно направените изменения)
Декрет на Кабинета № 93/2005
12.4.2005 г.
12.9.2007 г.
до 31.12.2007 г.
97 098 200,00
12.
KPS
заем
Дейност на KPS в съответствие с учредителния договор
Споразумение за заем № 01/02/2005
10.2.2005 г.
10.2.2005 г.
8.3.2005 г.
7 500 000,00
13.
KPS
заем
Дейност на KPS в съответствие с учредителния договор
Споразумение за заем № 02/04/2005
12.4.2005 г.
20.4.2005 г.
5.5.2005 г.
7 500 000,00
14.
KPS
заем
Дейност на KPS в съответствие с учредителния договор
Споразумение за заем № 04/09/2005
21.9.2005 г.
31.10.2005 г.
4.1.2006 г.
14 500 000,00
15.
KPS
заем
Дейност на KPS в съответствие с учредителния договор
Споразумение за заем № 02/07/2006
24.7.2006 г.
3.8.2006 г.
29.11.2006 г.
10 000 000,00
16.
KPS
заем
Дейност на KPS в съответствие с учредителния договор
Споразумение за заем № 01/04/2006
21.4.2006 г.
26.4.2006 г.
30.7.2007 г.
4 000 000,00
17.
KPS
заем
Дейност на KPS в съответствие с учредителния договор
Споразумение за заем №01/12/2006
5.12.2006 г.
5.12.2006 г.
7.2.2006 г.
5 500 000,00
11.12.2006 г.
2 300 000,00
18.
KPS
заем
Дейност на KPS в съответствие с учредителния договор
Споразумение за заем № 01/03/2007
20.3.2007 г.
20.3.2007 г.
20.9.2007 г.
6 200 000,00
29.3.2007 г.
2 000 000,00
23.4.2007 г.
5 800 000,00
19.
ZUS
Схема за изплащане на вноски
Заявление от длъжника
Официално все още не е разрешена, но реализирана на практика
На вноски до края на 2008 г.
Вноски до края на 2008 г.
34 272 360,17
Общо
648 678 711,50
Таблица 2
Допълнителна държавна помощ, отпусната на корабостроителница Gdynia между 1 юни 2007 г. и 15 юли 2008 г., по информация, предоставена от полските власти (в PLN)
№
Отпускащ орган
Инструмент на помощта
Законова основа
Номер на решение или споразумение
Дата на предоставяне на помощта
Влизане в сила
Период, за който е предоставена помощта
Номинална стойност на помощта
(PLN)
20.
Агенция за индустриално развитие
заем
Член 56 от закона за приватизацията (Сборник закони 2002/171, точка 1397, съгласно направените изменения)
Споразумение за заем № OPP/11/07
4.12.2007 г.
На две вноски:
5.12.2007 г.
4.1.2008 г.
Не по-късно от 31.5.2008 г.
40 000 000
21.
Агенция за индустриално развитие
заем
5.2.2008 г.
54 000 000
22.
KPS
заем
Дейност на KPS в съответствие с учредителния договор
Споразумение за заем № 02.11.2007
?
Таблица 3
Публичноправни задължения, неизплатени към 30 септември 2007 г., по информация, предоставена от полските власти (в PLN)
Отпускащ орган
Задължения
Неизплатена сума към 30 септември 2007 г.
(PLN)
23.
ZUS
Отложено плащане на премии, плащане на вноски
май 2004 г. - септември 2007 г.
356 708 912
24.
Държавен фонд за рехабилитация на инвалиди
Отложено плащане на премии, плащане на вноски
май 2004 г. - септември 2007 г.
12 192 821
25.
Град Гданск
Отложено плащане на данък имоти, плащане на вноски
май 2004 г. - септември 2007 г.
50 872 523
26.
Град Гданск
Отложено плащане на такса за ползване на земя, плащане на вноски
2005-2007 г.
2 859 684
27.
Управител на войводство Померания
Отложено плащане на такса екология, плащане на вноски
май 2004 г. - септември 2007 г.
361 781
Общо
422 995 722
Таблица 4
Държавна помощ за корабостроителница Gdynia за цели, различни от преструктуриране, по информация, предоставена от полските власти (в PLN)
№
Отпускащ орган
Инструмент на помощта
Цел
Законова основа
Номер на решение или споразумение
Дата на предоставяне на помощта
Влизане в сила
Период, за който е предоставена помощта
Номинална стойност на помощта
(PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
28.
Агенция за индустриално развитие
Грант
Научно-изследователска и развойна дейност
Проект, част от INTERREG IIIC - 2005 Закон за бюджета от 22.12.2004 г., Сборник закони № 278 от 29.12.2004 г., точка 2755
Нота за плащане № 05/ERR/2006
30.5.2006 г.
30.5.2006 г.
Еднократна субсидия
1 322,19
29.
Министерство на образованието и научно-изследователската дейност
Грант
Декрет на председателя на Държавния комитет за научни изследвания от 30.11.2001 г. (Сборник закони № 146, точка 1642, съгласно направените изменения)
Проект G3RD-CT-2002-00822-FASTPOD на ЕС
26.6.2006 г.
26.6.2006 г.
Еднократна субсидия
49 571,98
30.
Министерство на образованието и научно-изследователската дейност
Грант
Решение № 03797/C.ZR6-6/2005
12.12.2005 г.
20.11.2006 г.
Проект, който трябва да се реализира до 31.1.2009 г.
279 825,51
31.
Министър на науката и висшето образование
Грант
Закон за финансиране на науката от 8.10.2004 г. (Сборник закони № 238, точка 2390, съгласно направените изменения)
Решение № 03858/C.ZR8-6/2006
1.9.2006 г.
20.11.2006 г.
Проект, който трябва да се реализира до 31.3.2009 г.
36 509,45
32.
Министър на науката и висшето образование
Грант
Научно-изследователска и развойна дейност
Закон за Държавния комитет за научни изследвания от 12.1.1991 г. (Сборник закони № 33 от 2001, точка 389)
Решение № 960/E-594/SPB/5.PR UE/DZ 29/2003-2005
31.1.2003 г.
30.6.2005 г.
30.6.2005 г.
37 906,00
33.
Полска агенция за развитие на предприятията
Грант
Декрет на министъра на икономиката и труда от 16.9.2004 г. за отпускане от Полша (Агенция за индустриално развитие) на финансова помощ като част от Човешки ресурси 2004-2006, Секторна оперативна програма (Сборник закони 2007, точка 2115)
Споразумение № 30/2006/efs/gdy професионално обучение, финансирано от ESF от 20.1.2006 г.
2.2.2006 г.
25.5.2006 г.
Еднократна субсидия
4 253,02
34.
Полска агенция за развитие на предприятията
Грант
Декрет на министъра на икономиката и труда от 16.9.2004 г. за отпускане от Полша (Агенция за индустриално развитие) на финансова помощ като част от Човешки ресурси 2004-2006, Секторна оперативна програма (Сборник закони 2007, точка 2115)
Споразумение № WSAiB/039
1.2.2007 г.
13.3.2007 г.
Еднократна субсидия
2 209,94
Общо
411 598,09
III. ОЦЕНКА
1. КОМПЕТЕНЦИИ НА КОМИСИЯТА
(233)
В приложение IV, точка 3 от Акта за присъединяване се регламентира процедура на временен механизъм. Той представлява законова рамка за оценка на схемите за помощ и индивидуалните мерки за помощ, които се реализират в нова държава-членка преди датата на нейното присъединяване към ЕС и са приложими и след присъединяването.
(234)
Мерки, приведени в изпълнение преди присъединяването, които са неприложими след присъединяването, не могат да се разглеждат от Комисията нито по процедурата на временния механизъм, нито по процедурата, регламентирана в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО.
(235)
Но мерки, които не са били приведени в изпълнение преди присъединяването ще се разглеждат от Комисията като помощ, за която е направено уведомление, или като незаконосъобразна помощ, в съответствие с процедурата, регламентирана в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО.
(236)
Критерият, който се използва за определяне на момента, в който определена мярка за помощ е влязла в сила, е законово обвързващият акт, задължаващ компетентните национални органи да отпуснат помощта (52). Дали един административен акт е законово обвързващ, се определя от националното законодателство. Комисията обаче трябва да има възможност да проучи тези административни актове, особено по отношение на особени случаи и, на базата на тяхната форма и съдържание, да прецени дали те биха могли да предизвикат у получателите законни очаквания за прилагане от полски съд. Възможността за проучване на националните административни актове е от изключително значение за упражняването от страна на Комисията на изключителните компетенции да одобрява частично отменяне на общата забрана за държавна помощ по отношение на мерките, приложени в Полша след 1 май 2004 г.
(237)
Мярка, приведена в изпълнение преди присъединяването, е приложима след присъединяването, ако по нея все още може да бъде предоставена допълнителна помощ или да бъде увеличен размерът на вече предоставената помощ, т.е. ако точната икономическа експозиция на държавата към датата, на която мярката е влязла в сила, не е известна и остава неизвестна и към датата на присъединяване.
(238)
В решението си за откриване на официална процедура по разследване, въз основа на информацията, предоставена от Полша, Комисията стигна до заключението, че редица мерки, за които е била уведомена на 29 април 2004 г., фактически представляват нова помощ - незаконосъобразна, или такава, за която е направено уведомление, защото е била предоставена след 1 май 2004 г., датата на присъединяване на Полша към ЕС. Мненията, предоставени от Полша и трети страни след началото на разследването, не доведоха до промяна в заключението на Комисията. По-конкретно, Комисията твърди, че е компетентна да преценява дали мерките, описани в приложение I, част Б от решението за откриване на официална процедура по разследване, са съвместими с общия пазар. Независимо от това, Комисията отбелязва наличие на отказ от част от тези мерки (мерки 33 и 34 от приложение I, част Б от решението за откриване на официална процедура по разследване).
(239)
По-долу Комисията пояснява защо не може да приеме представените от Полша и заинтересованите страни аргументи.
а) Преструктуриране на публично-правните задължения в съответствие с глава 5a
(240)
Комисията изразява съгласие с получателя, че събитието, предизвикало частичното отписване на публично-правни задължения в съответствие с глава 5a, е било приемането на решението за преструктуриране от председателя на Агенцията за индустриално развитие. Комисията обаче не може да приеме твърдението, че това решение е било прието на 19 април 2004 г., т.е. преди присъединяването. Комисията разясни причините за позицията си в решението за откриване на официална процедура по разследване и нито Полша, нито получателят са предоставили допълнителни аргументи. Комисията отново заявява, че с решението от 19 април само се одобрява План за преструктуриране 2004 и не се преструктурират публично-правни задължения в съответствие с глава 5a. Председателят на Агенцията за индустриално развитие не е могъл да постанови решение за преструктуриране преди присъединяването защото не е имал изискващото се в съответствие с глава 5a съгласие на всички публично-правни кредитори, участващи в преструктурирането, и на оператора - дружеството, управляващо операцията по преструктуриране (53). Комисията отбелязва, че Председателят на Агенцията за индустриално развитие е признал този факт, като в решението си от 19 април 2004 г. е отбелязал, че за завършване на преструктурирането в съответствие с глава 5a ще е необходимо допълнително решение и в крайна сметка е издал решението за преструктуриране на 4 януари 2005 г., т.е. след присъединяването.
(241)
Комисията не може да приеме аргумента на получателя, че съгласието на всички участващи публично-правни кредитори да преструктурират вземанията си от корабостроителница Gdynia в съответствие с глава 5a представлява законово обвързващият акт, изискващ се в присъждането по делото Fleuren Compost. Получателят, в основни линии, изрази становище, че глава 5a не е lex specialis по отношение на други закони, допускащи преструктуриране на публично-правни задължения и че функцията на Председателя на Агенцията за индустриално развитие е да администрира и подпомага процеса на преструктуриране, а не да замества органите, участващи и компетентни по отношение на конкретни задължения. Комисията отбелязва, че това тълкуване на полското законодателство не съответства на никой от материалите, предоставени от Полша до момента, нито на текста и логиката на глава 5a. Безспорно, както твърди получателят, актът от 30.10.2002„не забранява на органите по преструктуриране да издават решения за отписване, доколкото имат право за това на базата на общи разпоредби“. Независимо от това, ако го направят, такива задължения вече няма да попадат в обхвата на глава 5a заедно с всички, свързани с това предимства, а самият получател е направил следното изброяване: право на заем от Агенцията за индустриално развитие, преустановяване на всякакви текущи принудителни процедури, недопускане на банкрут и неначисляване на лихви върху дължими суми.
(242)
Комисията не може да приеме аргумента на получателя, че след 30 юни 2006 г. върху задълженията, преструктурирани в съответствие с глава 5a, не е начислявана лихва. Това тълкуване на полското законодателство беше отхвърлено от Полша. В допълнение, Полша направи уведомление за планираното (частично) отписване на натрупаната след 30 юни 2006 г. лихва като за нова помощ, следователно, очевидно е, че тази лихва реално се е натрупвала.
б) Мерки 28-34 от приложение I, част Б от решението за откриване на официална процедура по разследване
(243)
Комисията не може да приеме аргумента на Полша, че тази помощ е била отпусната de facto поради това, че всички органи по отпускането ѝ са направили устни изявления на среща на правителствената работна група по преструктуриране на корабостроителниците в Полша (екипът на корабостроителната индустрия). Ако е имало такива изявления, те са били само вербални и, в съответствие с полското законодателство, определено са били необходими допълнителни мерки за реализация, за да се породят законни очаквания.
в) Инжектиране на капитали от Агенцията за индустриално развитие
(244)
Аргументът на получателя, че помощта е била отпусната преди присъединяването, защото точната икономическа експозиция е била известна преди тази дата, е резултат на неправилно разбиране на приложение IV, точка 3 от Акта за присъединяване. За да бъде третирана като предишна помощ, дадена мярка трябва да отговаря на две изисквания: трябва да е отпусната преди присъединяването (което е еквивалентно на законово обвързващо решение на компетентния отпускащ орган) и трябва „да не е приложима след присъединяването“. Това са две отделни и кумулативни условия. Аргументът на получателя, че държавната икономическа експозиция е била известна преди присъединяването се отнася до второто от тези изисквания, а не към момента във времето, когато помощта е била отпусната.
(245)
Комисията не може да приеме аргумента на Полша, че изискването за регистриране на записването на нови акции в срок от 6 месеца е било само формално. Комисията отбелязва, че, в действителност, след изтичането на 6-месечния период са били необходими две различни нови решения: нова резолюция на общото събрание за увеличаването на капитала и самото записване. Както изглежда, в съответствие с полското търговско право, правото на едно дружество да получи инжектиране на капитали влиза в сила на датата, на която бъде приета резолюция за увеличаване на капитала (т.е. първата резолюция от 17 февруари 2004 г.). Регистрацията е от значение за външните договори на дружеството, а не за взаимоотношенията с неговите акционери. Липсата на регистрация обаче има също така и правен ефект върху взаимоотношенията между дружеството и неговите акционери: ако не бъде изпълнена в срок от шест месеца, резолюцията за увеличаване капитала на дружеството става невалидна и инжектиране на капитали не може да бъде извършено. При тези обстоятелства, за да се увеличи капитала на дружеството, е необходима нова резолюция на акционерите. Такава резолюция наистина е била приета от общото събрание на 4 март 2005 г. Но фактът, че резолюцията не е била приета единодушно (трима от основните акционери са се противопоставили) показва, че тази резолюция не може да бъде считана за чисто формално изискване. Комисията отбелязва също, че капиталът, в крайна сметка, е бил записан от Агенцията за индустриално развитие, а не от Министерството на финансите. Ето защо, резолюцията от 17 февруари 2004 г. не може да бъде считана за окончателно обвързващо решение за отпускане на помощ под формата на инжектиране на капитали, отразена като мярка 32 в приложение I, част Б от решението за откриване на официална процедура по разследване.
(246)
На последно място, Комисията отбелязва, че нито Полша, нито получателят са оспорили нейното заключение, че мерки 19-27 от приложение I, част Б от решението за откриване на официална процедура по разследване представляват нова помощ, поради което попадат в обсега на Комисията в съответствие с член 88 от Договора за ЕО.
2. ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 87, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕО
2.1 НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(247)
В член 87, параграф 1 от Договора за ЕО се определя като несъвместима с общия пазар всяка помощ, отпусната от държава-членка или чрез държавни ресурси под каквато и да било форма, която нарушава или представлява заплаха за конкуренцията, като облагодетелства определени инициативи или производството на определени стоки и оказва влияние върху търговията между държавите-членки.
(248)
Комисията намира, че всички видове помощи, описани в съображения 209-232, са били отпуснати от държавата или чрез държавни ресурси и поради това, че са насочени към една и съща инициатива, са селективни.
(249)
Корабостроителница Gdynia е една от най-големите европейски корабостроителници и активно конкурира на пазара на контейнеровози корабостроителници, особено от Германия и Дания, както Полша и получателят признават и както отбелязват Дания и Датската корабостроителна асоциация в своите мнения относно Решението на Комисията да открие официална процедура по разследване. В края на 2006 г. 26 % от поръчките в регистрите на европейските корабостроителници са били за контейнеровози (54).
(250)
Както изглежда, корабостроителница Gdynia е единствен в ЕС производител на определен тип ро-ро плавателни съдове: големи съдове за превоз на автомобили. Тази специализация обаче не означава, че корабостроителница Gdynia не е в конкуренция, поне потенциално, с други корабостроителници в ЕС. Комисията отбелязва, че е налично значително ниво на взаимна заменяемост по отношение на предлагането, поне в сегмент товарни кораби (55), въпреки че, като се вземе предвид структурата на търсенето на различни категории товарни кораби, тези плавателни съдове не принадлежат само на един пазар.
(251)
Това означава, че други корабостроителници в ЕС могат да не срещнат съществени пречки да започнат производство на съдове за превоз на автомобили, поне що се касае до пречки от технологично естество (производствени мощности, ноу-хау и т.н.). Непрекъснатото субсидиране на корабостроителница Gdynia обаче, което ѝ позволява да сключва договори без цялостно признаване и защита срещу всички свързани с това рискове, би могло да представлява съществена пречка за навлизането на други корабостроителници на пазара на съдовете за превоз на автомобили.
(252)
Комисията отбелязва, че корабостроителница Gdynia оперира също и в други сегменти на пазара на товарни кораби, предлагайки продукти като многофункционални плавателни съдове, превозвачи на втечнен нефтен газ, танкери за стоки и химикали и превозвачи на насипни товари. В края на 2006 г. например, танкерите за стоки и химикали са съставлявали около 8 % от поръчките в регистрите на европейските корабостроителници (56). Корабостроителниците в Германия и Румъния са особено активни в тези сегменти.
(253)
Въз основа на гореизложеното, Комисията стига до извода, че държавната помощ, отпусната на корабостроителница Gdynia, оказва влияние върху търговията между държавите-членки.
(254)
На последно място, необходимо е Комисията да определи дали мерките, предоставени на корабостроителница Gdynia, са ѝ дали неоправдано предимство, с което са нарушили или представляват заплаха за конкуренцията. Комисията отбелязва, че полските власти не са оспорили класифицирането на мерките, обхванати от настоящото решение, като държавна помощ, с изключение на заемите, отпуснати от KPS и гаранциите, предоставени от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, които, според полските власти, са съвместими с инвестиционните принципи на пазарната икономика.
(255)
По-долу Комисията на първо място пояснява защо е възприела становището, че постоянното несъбиране на публично-правни задължения е в разрез с критериите за кредитори в условията на пазарна икономика. След това оценява оспорваните от Полша мерки. Накрая Комисията разглежда обстоятелствата, при които е отпусната помощта, обхваната от това решение и отражението ѝ върху конкуренцията.
а) Постоянно несъбиране на публично-правни задължения
(256)
Принципът, че постоянното несъбиране на публичноправни задължения може само по себе си да представлява държавна помощ, е установен в съдебната практика (57). Предоставената от полските власти информация (58) ясно показва, че корабостроителница Gdynia има значителни просрочени публично-правни задължения още от 2004 г. Корабостроителницата е изплащала публично-правни задължения нередовно и неизплатените ѝ задължения непрекъснато са били отлагани, по всяка вероятност без каквото и да било официално решение на съответните публични кредитори, или са били разсрочвани. Полша обясни, че получателят е възнамерявал да изплати публичните задължения, неизплатени към 30 септември 2007 г. (общо 443 милиона PLN), като използва инжектиране на капитали от Министерството на финансите след приватизацията на корабостроителницата. Тъй като това събитие не е сигурно и е неопределено във времето, намерението на корабостроителницата предполага, че на практика публично-правните задължения са били отложени за неограничен или неопределен период от време и са били изплащани, само когато паричният поток на корабостроителницата е позволявал това. Комисията счита, че никой кредитор в условията на пазарна икономика не би приел такова неограничено отлагане на задълженията към него, което зависи от несигурното извършване на приватизация и рекапитализация от държавата (което представлява държавна помощ със съмнителна законосъобразност и съвместимост с единния пазар). Освен това, липсват каквито и да било индикации, че съответните публични кредитори са предприели някакви действия за изискване на своите публично-правни вземания от корабостроителница Gdynia, по-конкретно чрез принудително изпълнение или по закона за банкрутите. Следователно, Комисията стига до извода, че постоянното несъбиране на публично-правни задължения представлява предимство, което получателят не би получил от кредитор в условия на пазарна икономика, и следователно представлява държавна помощ, подобна на (безлихвен) заем.
б) Мерки, за които Полша счита, че издържат теста за частен инвеститор
(257)
Комисията не може да приеме аргумента на Полша, че помощта под формата на заеми за работен капитал е независима от държавна помощ. Комисията отбелязва, че поисканият от KPS лихвен процент е бил с около 400 базисни пункта над референтния. Комисията отбелязва също, че корабостроителница Gdynia е била в много несигурно финансово състояние в продължение на няколко години, като задълженията съществено са превишавали активите й. Корабостроителница Gdynia не е успяла да получи финансиране за своето производство от никакъв друг външен източник. Работният ѝ капитал е бил финансиран чрез авансови плащания, изцяло покрити с гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, чрез заеми, изцяло покрити с гаранции от Министерство на финансите, и чрез заеми от KPS. Исканият от KPS лихвен процент, следователно, не отразява правилно поетия риск. Въпреки че от KPS са изисквали допълнителна гаранция, нейната стойност остава под въпрос; не трябва да се забравя, че Корпорацията-застраховател на експортни кредити и Министерството на финансите са изисквали подобна допълнителна гаранция и, като се вземе под внимание съотношението активи/пасиви на корабостроителница Gdynia, вероятно от KPS не са получили първокласна допълнителна гаранция на базата на активите на корабостроителницата. Във всеки случай Полша не е предоставила подробна информация, даваща възможност на Комисията да определи реалната стойност на изискваната допълнителна гаранция.
(258)
Още повече, няма разлика между заемите, отпускани от KPS, и тези, отпускани от Агенцията за индустриално развитие, която е собственик на KPS. Трудно е да се твърди едновременно, както прави Полша, че заемите, отпускани от Агенцията за индустриално развитие, представляват държавна помощ, докато тези, отпускани от дъщерната ѝ фирма KPS, са в съответствие с принципа за инвеститор в пазарни условия.
(259)
На последно място, Комисията отбелязва, че KPS е създадена като контролиран от държавата фонд с публично-правни цели, финансирането на който се осигурява изцяло или се гарантира от държавата чрез Агенцията за индустриално развитие. Според документа „Стратегия за сектор корабостроене (корабостроителници за морски плавателни съдове) в Полша 2006-2010“, KPS е „основана да организира финансиране на производството на корабостроителницата до установяване на контрол от частни инвеститори“. Стратегията, която преследва не само икономически, но и социални, и макроикономически цели (59), дава разнообразни права на KPS, както и на Агенцията за индустриално развитие, на Министерството на финансите и на други компетентни обществени органи. Финансовите връзки на KPS с Агенцията за индустриално развитие и Министерството на финансите са очевидни и KPS действа по-скоро като механизъм за прехвърляне на активи, определени от държавния бюджет за корабостроителници в Полша, включително Gdynia.
(260)
В светлината на описаното по-горе Комисията заключава, че KPS не е действала като инвеститор в пазарни условия, когато е предоставяла заеми за работен капитал на корабостроителница Gdynia. Следователно, тези заеми, изброени в съображение 158, таблици 1 и 2, представляват държавна помощ.
(261)
В мненията си след приемането на решението за откриване на официална процедура по разследване, Полша изрази становището, че гаранциите, предоставени от Корпорацията-застраховател на експортни кредити на корабостроителница Gdynia не представляват държавна помощ. Комисията не може да приеме това твърдение.
(262)
На първо място, Комисията изтъква, че гаранциите за авансови плащания от Корпорацията-застраховател на експортни кредити се гарантират от Министерството на финансите и че свързаните с тях транзакции се извършват по отделна банкова сметка на името на „Interes Narodowy“. Ако средствата по тази сметка са недостатъчни, Корпорацията-застраховател на експортни кредити може или да тегли заеми от Министерството на финансите, или да ползва гаранции за заеми от Министерството на финансите.
(263)
На второ място, Комисията припомня решението си от 18 юли 2007 г. по дело № 105/07 (60), в което одобрява като независима от държавна помощ схемата, по която Корпорацията-застраховател на експортни кредити е осъществявала програмата си за експортно застраховане, гарантирана от Министерството на финансите. Тази схема сега покрива този тип производствени гаранции, който корабостроителница Gdynia е получавала през последните няколко години. Комисията отбелязва, че схемата изрично изключва (61) дружества във финансови затруднения по смисъла на Насоките за държавна помощ за подпомагане и преструктуриране на дружества, изпитващи затруднения. Основната характеристика на схемата е, че гаранционните премии се определят на базата на оценка на риска. Например премията върху гарантираната сума за дружество, спадащо към категорията с най-висок риск е […] % на година за гаранции под 2 години и […] % на година за гаранции над две години. Базовата премия е […] % на година. За сравнение, на корабостроителница Gdynia са предоставяни гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити срещу премия от 2 % на година при гаранция, непревишаваща 35 милиона PLN, и срещу премия от 1 % на година при гаранция, превишаваща тази сума.
(264)
Ясно е следователно, че корабостроителница Gdynia няма право на гаранции, покрити от описаната по-горе схема и одобрени от Комисията като независими от държавна помощ. Съответно гаранциите, предоставени на корабостроителница Gdynia, не са независими от държавна помощ.
(265)
Освен това е очевидно, че премията върху гарантираната сума, начислена на корабостроителница Gdynia, е значително под базовата премия, прилагана при гаранции за стабилни дружества и няколко пъти по-ниска от премията, която се иска от високорискови дружества, които обаче все пак имат права по описаната по-горе схема. Комисията стига до заключението, че приложената по отношение на корабостроителница Gdynia гаранционна премия не съответства на пазарните премии и следователно тези гаранции представляват държавна помощ.
(266)
На трето място, в съответствие с Известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (62), за да може индивидуална държавна гаранция да не представлява държавна помощ, заемателят не трябва да има финансови затруднения. Очевидно тук случаят не е такъв. В съответствие със същото известие, когато заемателят има финансови затруднения, делът от гаранцията, представляващ помощ, може да бъде толкова голям, колкото сумата, покрита от тази гаранция.
(267)
На последно място, Комисията отбелязва, че корабостроителница Gdynia е разчитала изключително на гаранции, предоставени от Корпорацията-застраховател на експортни кредити и Министерството на финансите, и не е успяла да получи никакви гаранции на пазара.
(268)
В светлината на горното, Комисията стига до заключението, че Корпорацията-застраховател на експортни кредити не е действала като инвеститор в пазарни условия при предоставянето на гаранции на корабостроителница Gdynia.
в) Нарушаване на конкуренцията поради държавната помощ за корабостроителница Gdynia
(269)
Комисията изразява позицията, че разчитането изцяло на държавна помощ е позволило на корабостроителница Gdynia да използва нарушаваща конкуренцията практика като определяне на цени, по-ниски от производствените разходи, без да търпи последствията, до които обикновено води такава практика, а именно - отстраняване от пазара.
(270)
Освен това, Комисията отбелязва, че един от основните дългосрочни проблеми на корабостроителница Gdynia е сключването на договори, които се оказват губещи при увеличаването на курса на злотата спрямо долара, който е определящата валута в корабостроителния бизнес, и с увеличаването в целия свят на цените на стоманените плочи. Тези външни фактори вече бяха определени като основни заплахи за продължаването на дейността на корабостроителницата в План за преструктуриране 2002 и, впоследствие, в изменената версия от 2004 г., в новия План за преструктуриране 2006 и, на последно място, в процеса на приватизацията през 2008 г.
(271)
Въпреки факта, че тези заплахи са били известни на мениджърите на корабостроителницата, тя е продължила да сключва договори, без да предприема каквито и да било мерки за намаляване на риска. Тази търговска практика е продължила по време на безпрецедентния разцвет на корабостроителния пазар между 2004 и 2008 г., когато цените в корабостроенето се повишиха до рекордни нива. В резултат на тази практика корабостроителницата успя да поддържа дейността си и числеността на персонала, но на цената на големи загуби от редовното корабостроително производство. Според доклада за необходимата грижа, изготвен от Amber в първата половина на 2008 г., текущият регистър за поръчки с доставки, предвидени за 2008 и 2009 г., също е обременен от риска за значителни загуби поради сключени на загуба договори без никакви мерки за намаляване на риска. Това е потвърдено от Полша.
(272)
На тази база Комисията стига до заключението, че цялата помощ, предоставена на корабостроителница Gdynia, която е описана в част II, точка 7, е била такава, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията на корабостроителния пазар.
(273)
В заключение, Комисията изразява позицията, че всички мерки, предоставени на корабостроителница Gdynia, представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО.
2.2 Възможност за Полша и трети страни да предоставят мнения
(274)
С решението си от 1 юни 2005 г. Комисията откри официална процедура по разследване на редица мерки, включително преструктуриране на задължения (отписване, отлагане, промени в графика на изплащане) на базата на различни правни основания и касаещи определен брой публични кредитори, инжектиране на капитали, производствени гаранции и мерки за увеличаване на капитала от страна на Министерството на финансите (емитиране на облигации и замяна на дълг срещу акционерен капитал).
(275)
Комисията също така ясно заяви, че аргументът на Полша, че авансовите плащания от собствениците на кораби трябва да се разглеждат като собствен принос, не може да бъде приет. Във връзка с това, Комисията изрази съмнения дали гаранциите за авансовите плащания, предоставени от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, представляват държавна помощ и обяви, че ще разследва естеството на тези авансови плащания.
(276)
И Полша и получателят предоставиха мнения; но докато те оспорваха компетенциите на Комисията да оцени съвместимостта на някои от разглежданите мерки, те не оспориха заключението на Комисията, че, доколкото тези мерки са били предоставени след присъединяването на Полша към ЕС, те представляват нова помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО. Единственото изключение беше естеството на гаранциите, предоставени от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, за които се твърдеше, че са независими от държавна помощ. Впоследствие Полша изрази също и становището, че заемите, отпуснати от KPS, не представляват държавна помощ. Комисията разгледа горните аргументи, представени от Полша и получателя.
(277)
Както се вижда от гореописаните събития, по време на разследването от Комисията няколкократно бяха извършени съществени промени в стратегията на полското правителство в качеството му на мажоритарен собственик на корабостроителница Gdynia. Стратегията за консолидиране на корабостроителния сектор беше сменена от стратегия за разделяне на корабостроителници Gdynia и Гданск и решение за частична приватизация на корабостроителница Gdynia, а по-късно - от стратегия за пълна приватизация. Такава перспектива за стратегията е също под въпрос, като се има предвид явната липса на интерес от страна на участниците на пазара за закупуване на корабостроителницата.
(278)
Както е указано по-горе, Комисията поддържаше редовни контакти с полските власти, в качеството им на собственик на корабостроителница Gdynia, и със самата корабостроителница Gdynia. Комисията редовно предупреждаваше както Полша, така и корабостроителницата, че всички мерки, предоставени на корабостроителницата с държавни средства, вероятно представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО, като се вземе предвид несигурното финансово състояние на корабостроителницата и липсата на каквото и да било външно финансиране, независимо от държавна помощ. Комисията предупреждаваше също, че тази държавна помощ е отпусната в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО и е несъвместима с общия пазар. Комисията също така няколкократно отбеляза, че гаранциите, предоставени на корабостроителница Gdynia от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, представляват държавна помощ.
(279)
В хода на разследването си Комисията също така събра информация за извършваните от KPS операции и естеството на заемите за работен капитал, които тя е отпускала на корабостроителницата. Комисията предупреди Полша, че по всяка вероятност тези заеми представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО.
(280)
На последно място, в хода на своето разследване, Комисията установи, че корабостроителница Gdynia продължава да натрупва публично-правни задължения. Комисията събра информация по този въпрос и информира Полша (в качеството ѝ на собственик и кредитор на корабостроителницата), че липсата на принудително изпълнение по отношение на публично-правните задължения или тяхното преструктуриране би могло да представлява държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО.
3. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА С ЕДИННИЯ ПАЗАР - ДЕРОГАЦИЯ ПО ЧЛЕН 87, ПАРАГРАФ 3 ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕО
(281)
Основната цел на мерките е подпомагане на дружество, изпитващо финансови затруднения, и поддържане на платежоспособността му. В такива случаи предвиденото в член 87, параграф 1, буква в) от Договора за ЕО изключение, допускащо прилагане на държавна помощ, отпусната за подпомагане развитието на определени стопански дейности, когато тази помощ не се отразява неблагоприятно върху условията на търговия в степен, противоречаща на обществените интереси, при спазване на съответните условия.
(282)
Помощта за оздравяване и преструктуриране за дестабилизирани дружества понастоящем се регламентира от насоките на Общността за държавна помощ за преструктуриране и оздравяване на изпитващи затруднения дружества (63) (наричани по-долу „Насоките“), които замениха предишния текст, приет през 1999 г. (64) (наричани по-долу „Насоките от 1999 г.“).
(283)
В преходните разпоредби на Насоките се регламентира, че уведомления, регистрирани преди 10 октомври 2004 г., се разглеждат в светлината на критериите, приложими към момента на уведомяване (точка 103). В настоящия случай Комисията е била уведомена за някои от мерките по преходния механизъм, в съответствие с приложение IV, точка 3 от Акта за присъединяване на 29 април 2004 г., когато са били в сила Насоките от 1999 г. Насоките обаче също така регламентират, че те ще се прилагат за оценка на всякаква помощ за оздравяване или преструктуриране, отпусната без одобрението на Комисията (незаконосъобразна помощ), ако част от помощта или цялата помощ е отпусната след 1 октомври 2004 г. (точка 104, алинея първа). При положение, че почти всички мерки, описани в съображения 209-232, са приложени незаконосъобразно след тази дата, Комисията стига до заключението, че се прилагат Насоките от 2004 г.
(284)
Насоките се прилагат за дружества от всички сектори, освен изключенията, изброени в точка 18 от Насоките. В Рамката за държавна помощ за корабостроене (65), която е законовата рамка за оценка на държавната помощ за този сектор, се посочва точка 12 от Насоките като съответната законова база за оценяване на помощта за оздравяване и преструктуриране.
A. ПОМОЩ ЗА ОЗДРАВЯВАНЕ
(285)
Насоките регламентират помощта за оздравяване да бъде отпускана за временно подпомагане на дружества във финансови затруднения, докато бъде разработен план за преструктуриране или ликвидационен план, или с цел излизане от остра криза по отношение на ликвидността.
(286)
Комисията отбелязва, че държавната помощ, отпусната на корабостроителница Gdynia, не отговаря нито на временното условие, тъй като всички представляващи помощ мерки са били предоставени за периоди, много по-дълги от предписаните 6 месеца, нито на условието за обратимост, тъй като са били разрешавани необратими мерки като инжектиране на капитали и отписване на задължения, сравними с грантове.
(287)
Ето защо, Комисията стига до заключението, че мерките, изброени в съображения 209-232, не са съвместими с общия пазар като помощ за оздравяване.
Б. ПОМОЩ ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ
(288)
Съдържащото се в точка 17 от Насоките определение показва, че помощите за преструктуриране се основават на изпълним, последователен и съществен план за възстановяване в рамките на разумен период от време на дългосрочната жизнеспособност на фирмата. Преструктурирането обикновено включва следните елементи: преструктуриране на всички аспекти от дейността на дружеството, реорганизация и рационализиране на дейността му, включително изоставяне на дейности, генериращи загуби и финансово преструктуриране. Ако за операциите по преструктуриране се използва държавна помощ, те не могат да бъдат ограничени до финансова помощ за компенсиране на предишни загуби, без да се разгледат причините за тези загуби, т.е. без предприемане на истинско преструктуриране. Освен това, преструктурирането трябва да се финансира поне частично със собствени средства на дружеството или от външни източници, независими от държавна помощ, и държавната помощ трябва да бъде ограничена до минимума, необходим за възстановяване на жизнеспособността. На последно място, трябва да се приемат изравнителни мерки за смекчаване на нарушаващия конкуренцията ефект от помощта.
(289)
С оглед на силно нарушаващото конкуренцията естество на помощта за преструктуриране, Комисията счита, че помощ за изпитващи затруднения фирми може да доведе до развитие на стопански дейности, без да повлияе неблагоприятно търговията в степен, противоречаща на интересите на Общността, само ако бъдат спазени всички условия, съдържащи се в Насоките.
(290)
По-долу Комисията прави анализ дали тези условия са спазени.
а) Допустимост
(291)
За да има право на помощ за оздравяване или преструктуриране, фирмата трябва да отговаря на условията за фирма в затруднено положение по смисъла на Насоките. Комисията счита, че финансовото състояние на корабостроителница Gdynia, поне след 2002 г., се е характеризирало с постоянна липса на ликвидност и неплатежоспособност, увеличаващи се загуби и отрицателни стойности на активите. Следователно, корабостроителница Gdynia е фирма в затруднено положение по смисъла на Насоките.
б) Възстановяване на дългосрочната жизнеспособност
(292)
В съответствие с точка 34 от Насоките, отпускането на помощ трябва да зависи от реализирането на плана за преструктуриране, което трябва да даде възможност на дружеството да възстанови жизнеспособността си в разумен срок. Възстановяване на жизнеспособността означава, че дружеството, след завършване на преструктурирането, е в състояние да покрие всичките си разходи и да генерира достатъчен доход от капитала, за да се конкурира на базата на собствените си качества. Преструктурирането трябва да се извърши възможно най-бързо.
(293)
Комисията отбелязва, че в хода на това разследване е разгледала два плана за преструктуриране (2004 и 2006), изготвени от управлението на корабостроителницата и одобрени от мажоритарния ѝ собственик - държавата. Комисията стигна до извода, че сериозната ѝ загриженост относно това дали двата плана биха възстановили жизнеспособността на корабостроителницата не е намаляла. Тъй като План за преструктуриране 2006 е заменил План за преструктуриране 2004, по-долу Комисията разяснява основанията си за сериозните съмнения по отношение на План за преструктуриране 2006. Комисията отбелязва обаче, че този план в много отношения наподобява План за преструктуриране 2004 и съмненията, изразени от Комисията в нейното решение за откриване на официална процедура по разследване по отношение на План за преструктуриране 2004, се отнасят изцяло също и за План за преструктуриране 2006.
(294)
Комисията припомня претенцията, изразена от Полша след като беше взето решението за откриване на официална процедура по разследване, че План за преструктуриране 2004 представлява солидна икономическа основа за преструктуриране на корабостроителницата. Действителността показва, че План 2004 не беше достатъчен за възстановяване жизнеспособността на корабостроителницата и беше необходимо да бъде изменен още през 2006 г.
(295)
Комисията отбелязва, че План за преструктуриране 2006 беше насочен главно към финансово преструктуриране и че индустриалните аспекти не бяха убедително засегнати. Планът не предлагаше убедителна дългосрочна индустриална стратегия.
(296)
Това се илюстрира по-конкретно от предложената инвестиционна стратегия, която може да се характеризира като колекция от малки надграждащи проекти без глобална визия, необходима за модернизиране на мощностите, много от които са от 70-те години на миналия век. Планът не съдържа подробен анализ на текущото състояние на производствените мощности и техните недостатъци и не посочва тесните места в корабостроителницата. Според външния консултант на Комисията, средствата, определени за инвестиции (240 милиона PLN; 69 милиона EUR), са прекалено малко, за да осигурят действителна модернизация.
(297)
За да се представят планираните инвестиции в перспектива си струва да се разгледат прогнозите за годишна амортизация на активите на корабостроителницата и тенденциите за стойността на дълготрайните активи, съгласно оценката, представена в План за преструктуриране 2006. Амортизацията в периода 2007-2009 г., т.е. периода на инвестиране, се оценява на 100 милиона PLN. От това следва, че поне 40 % от планираните инвестиции в размер на 240 милиона PLN са необходими само за поддържане на активите на тяхното текущо техническо ниво и най-много оставащите 60 % биха били налични за реална модернизация. Балансните прогнози показват постоянно нарастване на дълготрайните активи от 246 милиона PLN през 2006 г. до 361 милиона PLN през 2010 г.; но тази тенденция трябва да се промени през 2010 г., като стойността на дълготрайните активи отново спадне до ниво от 284 милиона PLN през 2012 г. (последната година, включена в прогнозата).
(298)
В светлината на гореописаното, Комисията не счита, че инвестиционната стратегия е с достатъчно значим ефект, за да осигури действителна модернизация и жизнеспособност в дългосрочен план.
(299)
Комисията отбелязва също, че целевата производителност за 2012 г. от 37 човекочаса/CGT, въпреки че представлява подобрение в сравнение със сегашното положение, е все пак скромна в сравнение с ефективните европейски корабостроителници, постигащи производителност от около 20 човекочаса/CGT.
(300)
В плана се посочва, че един от основните проблеми на корабостроителницата са многото отсъствия и недостигът на квалифицирани работници, които напускат заради по-доброто заплащане в други европейски корабостроителници. Комисията счита, че планираното увеличение на заплатите от 10 % през 2006 г. и с 4 % годишно от 2008 г. нататък няма да бъде достатъчно за решаването на този проблем.
(301)
Въз основа на гореизложеното, Комисията не счита, че планираното индустриално и организационно преструктуриране ще е достатъчно за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на корабостроителниците.
(302)
Освен това, Комисията отбелязва, че прогнозите на корабостроителницата за финансовите резултати не съответстват на нейния анализ на чувствителността, основаващ се на сценарий, включващ понижаване на курса на щатския долар, намаляване на цените на плавателните съдове и повишаване на цените на материалите и заплатите. Анализът на чувствителността показва, че поевтиняване на щатския долар с 0,10 PLN годишно би означавало, че, на базата на План за преструктуриране 2006, жизнеспособността няма да бъде възстановена. Ето защо, Комисията стига до заключението, че План за преструктуриране 2006 не е достатъчно укрепващ (66).
(303)
На последно място, Комисията отбеляза, че мерките за преструктуриране, предвидени в плана, не могат да бъдат реализирани при липса на инвеститор и че новият капитал, необходим за реализиране на това, както изглежда, доста скромно преструктуриране, е значителен, основно в резултат на потребността от предприемане на скъпо финансово преструктуриране (1,015 милиарда PLN) (67). Комисията изразява съмнение, че планът се основава на реалистични предположения по отношение на възможностите на корабостроителницата за привличане на нови капитали.
(304)
Тези съмнения бяха потвърдени от реалното развитие на приватизационния процес на корабостроителница Gdynia. Както е указано по-горе, държавата, в качеството на собственик на корабостроителница Gdynia, двукратно е правила опити да намери частен инвеститор, готов да придобие корабостроителницата. Никой от опитите за приватизация (нито частичната приватизация през 2006 г., нито продажбата на всички акции публична собственост през 2007 г.) не успя. Комисията отбелязва, че опитите за приватизация са извършени по време, когато корабостроителният пазар се характеризира с безпрецедентен разцвет и следователно осигурява оптимални условия за продажба на корабостроителницата. Негативният резултат от приватизационния процес може да се интерпретира само като отразяващ липсата на доверие от страна на участниците на пазара във възможностите на корабостроителницата да възстанови дългосрочната си жизнеспособност. Оттеглянето на Amber от приватизационния процес след задълбочената проверка за необходимата грижа само потвърждава това (68).
(305)
Комисията отбеляза новите усилия на полските власти да намерят частен инвеститор за корабостроителница Gdynia след оттеглянето на Amber. Но до постановяването на решението нямаше убедителни за Комисията доказателства, че повторните усилия за приватизация биха могли да приключат с положителен резултат в кратък срок и в съответствие с Насоките. Както се пояснява по-долу, Общият план за преструктуриране, изготвен от ISD Polska, и планът за преструктуриране, изготвен от ПКК, се основават на очакването, че на корабостроителницата ще бъде отпусната значителна допълнителна държавна помощ и че ще е възможно да се възвърне жизнеспособността на корабостроителницата, ако тя бъде освободена от неизплатените задължения и очакваните загуби от съществуващи договори.
(306)
Комисията стига до заключението, че Общият план за преструктуриране не доказва, че жизнеспособността на корабостроителница Gdynia ще бъде възстановена след сливането с корабостроителница Гданск. По-конкретно, финансовите прогнози и надеждността на плана не са убедителни за Комисията. Тя изразява позицията, че мерките за преструктуриране, предвидени в плана, не са с достатъчно трайни последици. Въпреки че измененият общ план за преструктуриране допринася за известни подобрения, Комисията стига до заключението, че той няма да възстанови жизнеспособността на слелите се корабостроителници. По-долу Комисията оценява септемврийския план за преструктуриране, който замени юнския проектоплан, и подчертава само различията, които имат отношение към тази оценка.
(307)
Предположенията, съдържащи се в юнския план, че възвращаемост на акционерния капитал ще се постигне едва през 2020 г., а възвращаемост на инвестициите - едва през 2016 г., са основание Комисията да стигне до извода, че проектът не е жизнеспособен. Още повече, че тези резултати се основават на недисконтирани суми; ако сумите бяха дисконтирани, възвращаемост на акционерния капитал и инвестициите би се постигнала дори още по-късно. Септемврийският план прави подобрения в това отношение, защото съдържа прогнози, отчитащи дисконитрането. Независимо от това, в плана се предполага, че, при отчитане на дисконитрането, възвращаемост на акционерния капитал би се постигнала през 2018 г., т.е. 10 години след идването на новия инвеститор през 2009 г., което отново е прекалено дълъг период и показва рисковаността на проекта. Ето защо Комисията твърди, че планът не показва жизнеспособност на проекта. В допълнение Комисията отбелязва, че подобренията по отношение на финансовите прогнози не се основават на приемане на мерки за преструктуриране с по-трайни последици (като повишаване на производителността или намаляване на разходите), а на изменения на главните основополагащи финансови предположения, които не са достатъчно обосновани, както ще бъде разяснено по-долу.
(308)
Финансовите прогнози предполагат, че голяма част от разходите за преструктуриране могат да се покрият от бъдещите парични потоци на дружеството. Комисията счита това за нереалистично за дружество, което в миналото е генерирало огромни загуби и се нуждае от съществено преструктуриране. Според септемврийския план, паричният поток ще бъде повлиян от старите задължения, които са нараснали от 592 милиона PLN на 712 милиона PLN. Още повече, че голяма част от публичноправните задължения (над 400 милиона PLN) трябва да бъдат изплатени между 2012 и 2018 г., т.е. много след предвиждания период на преструктуриране (69). Комисията отбелязва, че инвеститорът е приел, че очакваните резултати са на границата на рентабилността, като също така твърди, че има и друга причина, поради която ISD Polska проявява интерес към този проект. Инвеститорът твърди, че корабостроителницата ще допринесе за значително търсене на продукцията на друго дружество от групата - заводът за стомана Huta Częstochowa, и следователно инвестициите в корабостроителница Gdynia имат смисъл за цялата група ISD Polska.
(309)
Комисията отбелязва, че Общият план за преструктуриране се основава на предположението, че държавната помощ е отпусната в контекста на приватизацията за подобряване счетоводния баланс на корабостроителницата и покриване на очакваните загуби. Освен това, планът се основава на предположението, че дейностите в корабостроителницата ще продължават да се финансират чрез гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити при по-благоприятни условия в сравнение с нормалната практика за стабилни дружества. При финансовите прогнози се отчита тази очаквана държавна помощ. Септемврийският общ план за преструктуриране не намалява тази експозиция на допълнителна държавна помощ. Тъкмо обратното, инвеститорът е установил допълнително потенциално задължение в размер на 308 милиона PLN, свързано с данъчен спор между корабостроителница Гданск и държавата. Инвеститорът очаква Министерството на финансите да гарантира плащането на това задължение, ако то стане факт.
(310)
Комисията отбелязва, че нито юнският план, нито септемврийската актуализация съдържа напълно зрял бизнес-план за производство на стоманени конструкции. Това е сериозен недостатък, тъй като се предвижда в края на периода на преструктуриране, благодарение на значителния капацитет на новата корабостроителница за обработка на стомана, оборотът от тази дейност да бъде 300 милиона PLN (като се увеличи от 4 % през 2009 г. на 20 % през 2012 г.) и да съставлява около 10 % от продажбите на новата корабостроителница.
(311)
В септемврийския план се посочва независимо пазарно проучване, което показва, че търсенето на стоманени конструкции в Полша, и в Европа като цяло, ще се увеличава през следващите няколко години. Проучването обаче не съдържа анализ как това увеличение може да бъде използвано от слелите се корабостроителници. Септемврийският план, въпреки че се спира по-подробно на бизнеса със стоманени конструкции, не предлага анализ дали прогнозният производствен обем на новата корабостроителница е реалистичен. Точно обратното, той съдържа допълнителни индикации, че е възможно тези прогнози да са нереалистични.
(312)
Сегашното производство на стоманени конструкции е 2 000 тона, докато целевото е 56 000 тона. Септемврийският план предвижда два пъти по-голямо производството в сравнение с юнския план още през 2010 г. (24 000 тона срещу 12 000 тона, предвидени в юнския план) и четири пъти по-голямо производството - от 2012 г. нататък (56 000 тона срещу 13 000 тона, предвидени в юнския план). Huta Częstochowa, един от най-големите производители на стомана в Полша, произвежда по 100 000 тона стоманени конструкции.
(313)
ISD Polska изброява съществуващите договори за стоманени конструкции на корабостроителница Гданск, между които един договор за съоръжения за съхранение на масла за около 5 000 тона на година за 2008 и 2009 г. В съответствие с плана, производството на този конкретен продукт ще възлиза на 16 000 тона през 2010 г. и ще се увеличи до 36 000 тона през 2012 г.
(314)
Не бяха предоставени пазарни анализи и прогнози за поясняване на прогнозираните печалби от стоманени конструкции (9,5 % през 2010 г. и по около 8 % след това). Комисията отбелязва, че, според Полската статистическа служба, доходността на отрасъл стоманени конструкции в Полша се е повишила на 6 % през 2006 г. и е останала на същото ниво през 2007 г.
(315)
Въз основа на наличната информация, Комисията стига до заключението, че дейността в областта на стоманените конструкции, която ще представлява неразделна и съществена част от операциите на новата корабостроителница, не се основава на правдоподобен анализ на конкурентоспособността на новата корабостроителница. Пазарният анализ не показва, че съществува вероятност прогнозираната продукция на новата корабостроителница да бъде реализирана на пазара. Освен това, планът не показва, че тя се основава на реалистични предположения за отрасъл стоманени конструкции.
(316)
Във връзка с преструктурирането на договорите, планът разглежда две от най-съществените външни причини за сегашните трудности на корабостроителницата (повишаването на разходите за материали и на курса на злотата), като предвижда редица мерки, описани по-горе. Планът се основава главно на предположението, че ще е възможно в договорите за строеж на кораби да се включат клаузи за индексация, които поне частично прехвърлят рисковете, свързани с валутните флуктуации и стойността на материалите, върху собственика на кораба. Планът обаче не показва, че такива клаузи за индексация са или ще бъдат приети от собствениците на кораби. Септемврийският план предоставя известна допълнителна информация по този въпрос, по-конкретно извлечения от съществуващи договори на двете корабостроителници, включващи такъв тип клаузи за индексация.
(317)
Комисията разгледа тези данни и отбелязва, че представените в плана договори първоначално са съдържали клаузи за индексация, съгласно които всякакво увеличение на цените на стоманата ще се покрие от купувача, но тези клаузи са отменени с направено по-късно допълнение и са заменени със споразумение, съгласно което корабостроителницата и купувачът съвместно ще закупуват материали и при приключване на тези покупки ще се договорят относно корекцията на цената. Споразумението за тази корекция на цената ще бъде включено в следващо допълнение. Такова допълнение обаче не е предоставено на Комисията.
(318)
Комисията отбелязва също, че тези договори са били сключени и предоговорени в период на максимално търсене (2005 г. и по-късно), когато проявената от страна на собствениците на корабите гъвкавост е била в отговор на ограниченото предлагане. Комисията е запозната, че практиката за индексация, свързана с цената на стоманата, се развива отскоро в корабостроителната индустрия, но следва да се отбележи, че по-рано такива клаузи не са били приемани, особено в трудни периоди.
(319)
На базата на наличната информация Комисията счита, че планът не доказва, че корабостроителницата ще има възможност да сключва договори, съдържащи клаузи за индексация. По мнение на Комисията, опитът на корабостроителница Gdynia в това отношение, съгласно описаното в плана, не е убедителен.
(320)
Септемврийският план съдържа по-подробна информация в сравнение с проекта от юни относно намеренията за стратегия на хеджиране за намаляване на валутните рискове. Планът обаче не показва, че някоя от двете корабостроителници, поне през последните години, е използвала тези инструменти (включително несвързаното с разходи естествено хеджиране) (70). Въпреки че септемврийският план съдържа количествено измерение на разходите и ефектите от предлаганата политика на хеджиране, той не показва, че новата корабостроителница ще може да постигне такова хеджиране на пазара. От друга страна е ясно, че банките изискват инвеститорите да изготвят напълно стабилна стратегия за хеджиране преди да вземат решение за предлагане на хеджиране.
(321)
Като се има предвид практическото значение на този фактор за дейността на корабостроителницата, в плана не се подхожда убедително към този въпрос. В действителност анализът на чувствителността предполага, че, въпреки прилагането на мерките за намаляване на рисковете, за които се претендира, че са взети предвид при финансовите прогнози, последните остават чувствителни към минимални промени в обменния курс, както ще бъде описано по-долу. Поради това Комисията не е убедена, че предвижданата политика на хеджиране е с достатъчно по-траен ефект, за да осигури дългосрочна жизнеспособност на корабостроителницата.
(322)
По отношение на преструктурирането на трудовата заетост, планът не съдържа никакъв анализ на потребностите от рационализиране, а само декларира, че работната сила ще бъде намалена. В плана се споменава, но отново без допълнително обосноваване, че това намаляване ще доведе до разходи в размер на около 69 милиона PLN. Септемврийският план прави количествена оценка на разходите за и ефекта от преструктурирането на трудовата заетост, но не пояснява и не доказва на каква база се оценяват тези разходи и ефект. Въз основа на това Комисията не може да направи заключение, че планът определя подробно причините за и ефекта от излишъка на работна ръка и че количествената оценка на разходите и ефекта се основава на надеждни предположения.
(323)
По отношение на финансовите прогнози Комисията отбелязва по-конкретно следните слабости на базисния сценарий, на който се основава финансовият модел, изготвен от ISD Polska, като поставя под въпрос правдоподобността на тези прогнози.
(324)
На първо място, в септемврийския план са заложени значително по-високи продажни цени за съдове за превоз на автомобили, които са един от двата основни продукта на новата корабостроителница, в сравнение с юнския проектоплан. Направените в плана прогнози за първите няколко години се основават на съществуващи договори, сключени от корабостроителница Gdynia. Там обаче не се обосновават прогнозите за следващите години и не са представени никакви външни прогнози в това отношение (71).
(325)
На второ място, предположението за ръст на заплатите с около 4-6 % на година през периода на преструктуриране, както изглежда, показва недооценяване при сериозния недостиг на квалифициран персонал, текучеството, отсъствията, и конкуренцията по отношение на заплатите, която и двете корабостроителници изпитват от корабостроителници в чужбина и в Полша. Септемврийският план предвижда още по-ниски нива на ръст на заплатите в сравнение с юнския план. Комисията отбелязва, че от януари 2007 г. до януари 2008 г. средната брутна заплата в Полша се е увеличила с 11,5 % (72), а се очаква и допълнително повишение. Различни източници, включително споменатите в септемврийския план за преструктуриране (като Националната банка на Полша, ОИСР, Икономическа прогноза на ЕО, пролет 2008 г., Goldman Sachs), предвиждат значителен ръст на заплатите в Полша в средносрочен план и увеличаване на недостига на работна ръка. При всички случаи, това е фактор, който трябваше да бъде взет предвид при анализа на чувствителността.
(326)
На трето място, в базовия сценарий се предвиждат разходи за гаранции за работен капитал в размер на 1,5 %. Тази оценка се основава на предположението, че от Корпорацията-застраховател на експортни кредити ще бъдат предоставени пълни гаранции за авансови плащания и че тези гаранции ще бъдат дадени при по-благоприятни условия от гаранциите, отпускани от Корпорацията-застраховател на експортни кредити на други (стабилни) дружества. Ако слелите се корабостроителници трябваше да получат подобни гаранции на пазарни цени, както твърди Полша в разясненията си от 7 юли 2008 г., цената на капитала щеше да бъде значително по-висока от включената в базовия сценарий (73), с преки отрицателни последствия по отношение на финансовите прогнози.
(327)
Като се имат предвид тези предположения, планът не дава достатъчна сигурност, че базовият сценарий за финансовите прогнози е реалистичен и постижим.
(328)
Освен това, анализът на чувствителността не показва, че планът е достатъчно надежден, за да издържи на някои от основните рискови фактори, свързани с дейността на корабостроителницата. Септемврийската ревизия на плана не включва убедителни подобрения.
(329)
Анализът на чувствителността показва, че спад на курса на щатския долар спрямо злотата с 5 % би причинил намаляване на 10-годишната натрупана нетна печалба с 35 %, дори ако базовият сценарий включваше мерки за преструктуриране, които да намалят валутния риск.
(330)
Отделен анализ, приложен към септемврийския план, показва, че повишаване на курса на еврото спрямо щатския долар с 5 % от 2013 до 2017 г. (т.е. когато се предвижда, че Полша ще е приела еврото) ще доведе до намаляване на 10-годишната натрупана нетна печалба с 44 % в сравнение с базовия сценарий.
(331)
Комисията отбелязва, че, при повишаване на курса на тези две валути (еднократно повишаване на курса на злотата през 2009 г. и еднократно повишаване на курса на еврото през 2013 г.) спрямо щатския долар с 5 % в сравнение с базовия сценарий, 10-годишната натрупана нетна печалба ще се намали с 80 % в сравнение с базовия сценарий.
(332)
Комисията стига до заключението, че анализът на чувствителността показва, че финансовите прогнози са чувствителни към незначителни промени в предположенията, на които се основават, по-конкретно по отношение на обменния курс, който, според плана, е един от основните фактори, довели до сегашните финансови затруднения на корабостроителницата. На тази основа, Комисията не може да направи заключението, че Общият план за преструктуриране е достатъчно надежден, за да осигури възстановяване на жизнеспособността на слелите се корабостроителници в дългосрочен план.
(333)
В много отношения планът съдържа сериозни недостатъци, въз основа на което Комисията стига до извода, че той не показва, че жизнеспособността ще бъде възстановена в разумен срок. Сериозни несъответствия в плана за преструктуриране пораждат значителни съмнения относно неговата жизнеспособност и надеждност. Правят се противоречиви предположения по отношение на пазарната стратегия и бъдещото производство и капацитет на корабостроителницата. Нещо повече, липсва пазарен анализ, който да оправдае избраната стратегия и да покаже, че хипотетичното портфолио ще генерира печалба.
(334)
По отношение на финансовото преструктуриране, предположенията относно цената на капитала, споразуменията за финансиране на производството и обменния курс съществуват следните сериозни слабости. В плана се предполага, че обменните курсове ще бъдат стабилни през целия период на преструктуриране, като прогнозата за нивата е по-оптимистична от текущата ситуация (3,46 PLN за 1 EUR и 2,23 PLN за 1 USD, при текущи курсове от 3,32 PLN за 1 EUR и 2,12 PLN за 1 USD). Освен това, предположението, че корабостроителницата ще успее да увеличи приходите си с 30 %, получавайки 100 милиона USD в повече чрез предоговаряне на съществуващите договори, трябва да се разглежда в светлината на факта, че корабостроителницата вече е положила значителни усилия да предоговори съществуващите договори и че в резултат на това много от тези договори са били анулирани. Планът не обосновава предположението, че ще е възможно допълнително предоговаряне, поради което Комисията счита това за нереалистично.
(335)
Относно преструктурирането на трудовата заетост, самият факт, че инвеститорът предлага две възможности (или задържане на заетостта на сегашното ниво, или намаляването ѝ с 650 служители), предполага, че той няма ясна стратегия за възстановяване жизнеспособността на корабостроителницата. Тези алтернативни предположения също така поставят под въпрос финансовите прогнози, тъй като не е пояснено кое ниво на трудова заетост е използвано за база при прогнозите.
(336)
Планът не разяснява подробно как ще се отразят на финансовите прогнози различните мерки за преструктуриране, включително инвестициите, и различните мерки за намаляване на разходите. С други думи, не е ясно каква е връзката между предвижданите мерки за преструктуриране и финансовите прогнози, по-конкретно по отношение на производството и административните разходи. Планът например не показва как може да бъде постигнато предвижданото намаление на разходите за производство на плавателни съдове с 25 % в рамките на петгодишен период. Правдоподобността на прогнозите се компрометира също и от противоречия, свързани с планираното ниво на инвестиции. Ето защо Комисията не е убедена, че базовият сценарий за финансови прогнози е правдоподобен и основаващ се на реалистични предположения.
(337)
Липсва анализ за определяне чувствителността на тези прогнози по отношение на рискови фактори като пазарни тенденции и промени на цени, стойност на материали, обменни курсове, заплати и т.н. При липсата на подробно описание и обосноваване на предположенията, лежащи в основата на финансовите прогнози , на използвания за тези прогнози финансов модел и на анализ на чувствителността, Комисията счита, че достоверността на тези прогнози и надеждността на плана не са доказани.
(338)
На последно място, Комисията отбелязва, че инвеститорът прави успешната реализация на плана за преструктуриране зависима от отпускането на допълнителна държавна помощ.
(339)
В светлината на казаното по-горе, Комисията изразява позицията, че възможностите на плана за преструктуриране от юни 2008 г., изготвен от ПКК, да възстанови жизнеспособността на корабостроителницата не са доказани.
(340)
При липсата на реалистичен план за преструктуриране с по-трайни последици, Комисията стига до заключението, че помощта, отпусната на корабостроителница Gdynia, описана в съображения 209-232, е чисто оперативна помощ, която е несъвместима с общия пазар като помощ за преструктуриране.
в) Максимално ограничаване на помощта
(341)
В съответствие с точка 43 от Насоките, помощта трябва да се ограничава максимално, т.е. до разходите, необходими за извършване на преструктурирането. Очаква се получателят да има съществен принос във финансирането на преструктурирането, като използва собствени средства или външно финансиране при пазарни условия. Такъв принос показва доверие от страна на пазара, че жизнеспособността на дружеството може да се възстанови, и осигурява ограничаване на държавната помощ до необходимия минимум. За големи предприятия като корабостроителница Gdynia, този принос трябва да възлиза поне на 50 % от разходите за преструктуриране. Собственият принос трябва да е реален, което изключва очаквани печалби и паричен поток (точка 43 от Насоките).
(342)
Комисията направи преценка дали План за преструктуриране 2006 отговаря на този критерий и стигна до извода, че той не отговаря, поради две причини. На първо място, планът се основава на непрекъснато държавно финансиране под формата на гаранции, инжектиране на капитали и отменяне на задължения и не доказва, че такава степен на държавна помощ е необходима за възстановяване на жизнеспособността на корабостроителницата (по-конкретно, че не е възможна реализация на алтернативни стратегии на преструктуриране, изискващи по-ниска степен на интервенция от страна на държавата). На второ място, собственият принос е бил много ограничен и участието на инвеститор, който би могъл да осигури външно финансиране при пазарни условия, е само потенциално бъдещо събитие. Собственият принос би могъл да включва мерки като участие на ръководството в увеличаването на акционерния капитал, замяна на дългове към частни кредитори срещу акционерен капитал и продажба на активи. Общо около 127 милиона PLN от тези мерки са били предназначени за преструктуриране на дружеството. Като се има предвид същественото участие на държавата обаче, дори ако тези мерки бяха квалифицирани като собствен принос по смисъла на Насоките, то той не би бил съществен.
(343)
Комисията също така разгледа състоянието на корабостроителницата през последните няколко години, отделно от План за преструктуриране 2006, който, в края на краищата, не е реализиран.
(344)
На първо място, горното описание на ситуацията в корабостроителница Gdynia показва, че корабостроителницата на практика не е успяла да привлече никакво външно финансиране за преструктурирането си. Има малко признаци за външно участие в дейността на корабостроителницата при пазарни условия.
(345)
Корабостроителницата е успяла да договори известно преструктуриране на търговските си задължения, по-конкретно в споразумението за преструктуриране, сключено през юли 2003 г. (74), касаещо задължения в размер на около 424 милиона PLN и замяна на дългове към търговски кредитори срещу акционерен капитал за около 70 милиона PLN. Същевременно обаче корабостроителница Gdynia е изправена пред многобройни процедури за принудително изпълнение и съдебни процеси. Комисията отбелязва също, че размерът на натрупаните към 30 септември 2007 г. публично-правни задължения е 423 милиона PLN. Комисията изразява позицията, че споразумението за преструктуриране от 2003 г. може да се разглежда като собствен принос, само ако участващите кредитори са приели по-дълъг от нормалния срок за изплащане; в такъв случай, дружеството може да разполага с допълнителни средства за преструктуриране и продължаването на срока за изплащане може да е знак, че участниците на пазара приемат за реалистична възможността да бъде възстановена жизнеспособността на корабостроителницата. Същото се отнася и за замяната на дълг срещу акционерен капитал. Но дори ако се приеме, че споразуменията за преструктуриране представляват собствен принос, Комисията отбелязва, че този принос очевидно нямаше да бъде достатъчен по смисъла на Насоките. Нивото на преструктурираните търговски задължения е равно на това на несъбраните публично-правни задължения. Ясно е, че корабостроителницата трябваше да поеме и други разходи за преструктуриране освен разноските по преструктурирането на задълженията.
(346)
След като беше открита официалната процедура по разследване, Полша и получателят изразиха становището, че авансовите плащания от собствениците на кораби трябва да се разглеждат като собствен принос. Комисията не може да приеме този аргумент. Насоките постановяват, че собственият принос не трябва да съдържа никаква помощ, но такава е налична, например в случаи, при които заемът е подкрепен с държавни гаранции, съдържащи елементи на помощ (бележка 1 под линия към точка 44 от Насоките). Авансовите плащания са били изцяло подкрепени с гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, които, както е обяснено по-горе, Комисията разглежда като представляващи държавна помощ. Следователно, авансовите плащания от собственици на кораби не могат да се разглеждат като външно финансиране на пазарни цени. Следователно, първоначалното твърдение на Полша, че интензитетът на помощта е бил 31 %, което се основава на предположението, че авансовите плащания, покрити с гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити представляват собствен принос, не може да се приеме.
(347)
Комисията също така отбелязва, че Ray Car Carriers влиза в акционерната структура на корабостроителница Gdynia чрез замяна на дълг срещу акционерен капитал и следователно няма принос към разходите за преструктуриране.
(348)
Като се имат предвид очакваните разходи за преструктуриране в размер на 3 милиарда PLN и при сравняването им с очакваните източници на финансиране, Комисията отбелязва финансова разлика в плана, както е показано в таблица 5 по-долу. Естествено, заемите за работен капитал в размер на 280 милиона PLN (точка 14 от таблица 1б) и на 45 милиона PLN (точка 16 от таблица 1б), както и заемите за работен капитал от държавата в размер на 250-350 милиона PLN не са включени тук защото те са предназначени за финансиране за работен капитал, който не е включен в разходите за преструктуриране. Същото се отнася и за инжектирането на капитали от Агенцията за индустриално развитие (200 милиона PLN). Неуреденото плащане за акциите на Агенцията за индустриално развитие в корабостроителница Гданск (точка 17 от таблица 1б) не може да се разглежда като източник на финансиране за преструктуриране на новата корабостроителница, тъй като това е плащане към Агенцията за индустриално развитие, а не към корабостроителницата.
Таблица 5
Очаквани източници на финансиране за очаквани разходи за преструктуриране (PLN)
(PLN million)
Инжектиране на капитали от ISD Polska
405
Инвестиционен заем
185
Продажба на активи
240
Инжектиране на капитали от държавата
515
Инжектиране на капитали от държавата
385
Инжектиране на капитали от държавата
250
Отписване на данъчни задължения
308
Всичко
2 288
Всичко очаквани разходи за преструктуриране
3 000
Финансова разлика
712
(349)
Поради наличието на тази финансова разлика, Комисията стига до заключението, че Общият план за преструктуриране не осигурява финансирането на преструктурирането. С други думи, планът не показва как може планираното преструктуриране да бъде реализирано ефективно, дори ако на корабостроителницата бъде отпусната значителна допълнителна държавна помощ.
(350)
Септемврийският общ план за преструктуриране определя някои елементи от получените в миналото приходи като собствен принос на корабостроителница Gdynia и корабостроителница Гданск към тяхното преструктуриране (таблица 1б „Предполагаем собствен принос, реализиран в миналото“). Въпреки че част от този приход (например някои от продажбите на активи) биха могли да се окачествят като собствен принос по смисъла на Насоките (реални, действителни и независими от държавна помощ), от гледна точка на несигурното финансово състояние на двете корабостроителници, Комисията счита, че този допълнителен приход е бил използван за намаляване на загубите и не би могъл да се използва за действително преструктуриране. Дори ако корабостроителниците са имали възможност да реализират някои мерки за преструктуриране (като незначителни инвестиции), например благодарение на лишаване от активи, Комисията счита, че никакви такива приходи не могат да бъдат квалифицирани като независими от държавна помощ, защото преструктурирането и функционирането на корабостроителниците е било възможно само благодарение на непрекъснатото натрупване на публично-правни задължения, възможността за продължаване на генериращи загуби стопански дейности и непрекъсната подкрепа от държавата.
(351)
При всички случаи, като се има предвид финансовото състояние на корабостроителницата, е ясно, че всякакви предишни приходи от собствени ресурси на корабостроителницата или от външни източници са били използвани за финансиране на операциите на корабостроителницата в миналото.
(352)
Освен това, Комисията не може да приеме следните елементи от предполагаемия планиран собствен принос.
(353)
На първо място, както се споменава по-горе, заемите за работен капитал в размер на 280 милиона PLN (точка 14 от таблица 1б) не са предназначени за покриване на които и да било от очакваните разходи за преструктуриране, описани по-горе, а са конкретно определени като финансиране за работен капитал за текущото производство. Освен това, тези заеми не могат да бъдат разглеждани като реални и действителни, а по-скоро като потенциални и отдалечени във времето. Същото се отнася за заема за работен капитал в размер на 45 милиона PLN за некорабостроително производство (точка 16 от таблица 1б).
(354)
На второ място, инвестиционният заем в размер на 185 милиона PLN за некорабостроително производство (точка 15 от таблица 1б) на този етап не може да бъде разглеждан като реален и достъпен. В разясненията си от 7 юли 2008 г. Полша обясни, че ISD Polska е в процес на разговори с няколко банки с оглед получаване на този заем. Комисията разгледа два документа за проявен интерес, предоставени със септемврийския план за преструктуриране.
(355)
На тази основа Комисията не може да направи извод, че планът е показал, че инвестиционният заем е реален и действителен. Планът показа само, че ISD Polska е провеждала разговори с две банки, едната от които изглежда е проявила интерес да анализира проекта. Фактът, че ISD Polska е започнала работа по този проект в началото на 2007 г., когато е придобила дял в корабостроителница Гданск, и досега не е успяла да осигури финансиране за тази цел, е достатъчно показателен.
(356)
На трето място, Комисията отбелязва, че септемврийският план показва отделните компоненти от продажбата на активи с цел генериране на собствен принос в размер на 240 милиона PLN (точка 13 от таблица 1б).
(357)
Освен това, нито ISD Polska, нито корабостроителница Gdynia сега има право да се разпорежда с основния компонент от тези активи (земята, върху която са разположени хелингите в корабостроителница Гданск). Сега съществуват очевидни пречки от правно естество (необходимостта корабостроителница Gdynia да придобие право на собственост върху тази земя, което е фундаментално свързано с прекратяването на дружество Synergia 99, в което корабостроителница Gdynia е само един от акционерите; административни процедури във връзка с границите на пристанище Гданск) и от практическо естество (земята може да бъде продадена само след като трите хелинга бъдат демонтирани и, вероятно, само след като обектът бъде почистен), които не позволяват корабостроителница Gdynia и ISD Polska да продадат тези активи. В допълнение, както е обяснено от инвеститора, очакваният висок приход от продажбата на земята може да се постигне само след осигуряване на промяна в условията за получаване на разрешение за планиране (75). Септемврийският план показва, че от Synergia 99, в качеството на настоящ собственик на този терен, все още не са предприели административни действия за изключване на тази земя от района на пристанището. Въпреки че септемврийският план подробно обяснява компонентите на проекта на Synergia 99, неговата действителна реализация остава зависима от различни събития извън контрола на корабостроителница Gdynia или ISD Polska, по-конкретно от промените на границите на района на пристанището. Следователно, Комисията не може да счита този предполагаем собствен принос за реален и действителен.
(358)
ISD е предоставила независима оценка на земята, върху която са разположени трите хелинга ([…] милиона PLN).
(359)
Комисията отбелязва, че активите на Synergia 99 са оценени от борда на дружеството на […] милиона PLN. Тъй като бордът е издал официален отчет в този смисъл за целите на сключване на акционерно споразумение за разделяне на активите в случай на ликвидация на Synergia 99, може да се предположи, че бордът не е подценил стойността на тези активи. Независима експертна оценка, назначена по това време от борда, е определила пазарната цена на въпросната земя на […] милиона PLN.
(360)
От гледна точка на голямата разлика между двете оценки, отразяващи различни предположения относно бъдещото използване на земята, Комисията счита предположението, че земята ще се използва за развитие в областта на печелившите пазари за оптимистично и, при липсата на конкретни оферти за закупуване на земята или по-реални индикации за планове за възстановяване на района - доста нереалистично. Комисията изразява позицията, че потенциалният приход от продажбата на земята за използване за промишлена или проучвателна дейност трябва също да бъде преценен, тъй като всеки от тези сценарии е реалистичен.
(361)
Комисията отбелязва също, че предвижданата инвестиционна стойност на земята, върху която са разположени хелингите ([…] милиона PLN), не е отразена в цената, заплатена от ISD за акциите в корабостроителница Gdynia. Според септемврийския план за преструктуриране, в края на 2007 г. нетната стойност на активите на корабостроителница Gdynia е възлизала на [[…] значителна отрицателна стойност] милиона PLN. Оттогава Министерството на финансите е реализирало инжектиране на капитали в размер на 515 милиона PLN и 385 милиона PLN, и се планира допълнителна капитализация в размер на 200 милиона PLN. Ако всички останали пера в счетоводния баланс останат непроменени (76), нетната стойност на активите на корабостроителницата след това инжектиране на капитали ще възлизат на [[…] положителна стойност] милиона PLN, докато ISD Polska ще заплати символична цена за акциите в корабостроителница Gdynia. Ако пазарната стойност на земята, върху която са разположени хелингите, е правилно отразена в счетоводния баланс, нетната стойност на активите ще е дори по-висока. С други думи, ISD Polska би купила акциите на корабостроителница Gdynia на цена под тяхната пазарна стойност, като по този начин ще получи държавна помощ. Следователно, Комисията счита, че тези активи са „замърсени“ с държавна помощ, отпусната по време на приватизационния процес, и че тяхната продажба не може да се разглежда като собствен принос, независим от държавна помощ.
(362)
По отношение на другите активи, определени за продажба, които понастоящем са включени в счетоводния баланс на корабостроителница Gdynia или корабостроителница Гданск, Комисията приема, на базата на наличната информация, продажбата или отдаването под наем на някои активи, за действителен и реален собствен принос, при положение, че е била предоставена и доказана съответната оценка и продажбата или отдаването под наем се основава на съществуващи споразумения (продажба на акции в Euromedicus, продажба на акции в Polskie Linie Lotnicze, споразумения за отдаване под наем с Eurocynk и с CRIST). Сумата по тези споразумения е около […] милиона PLN.
(363)
На последно място, в съответствие с установената практика (77), Комисията изразява позицията, че бъдещият паричен поток не може да се разглежда като собствен принос по смисъла на Насоките, защото той не представлява реален и действителен принос на дружеството или неговите акционери към разходите за преструктуриране.
(364)
Следователно, единствените елементи, които могат да се разглеждат като собствен принос, са инжектирането на капитали на обща стойност 405 милиона PLN, което ще бъде реализирано от ISD Polska, и приходите от продажбата и отдаването под наем на някои активи (14 милиона PLN). Този собствен принос съответства на 14 % (78) от очакваните разходи за преструктуриране в размер на 3 милиарда PLN. Ако Комисията беше приела предложението на полските власти, направено на срещата от 30 септември 2008 г., да оценява нивото на собствения принос чрез сравняване с разходите за преструктуриране, направени от корабостроителниците от момента на поемане на контрола над тях от инвеститорите, резултатът щеше да бъде същия (разходи за преструктуриране в размер на 3,065 милиарда PLN с действителен и реален собствен принос в размер на 419 милиона PLN, т.е. 14 %).
(365)
Това трябва да се разглежда в светлината на очакваното отпускане на допълнителна държавна помощ, което е основното предположение в плана: допълнително инжектиране на капитали от държавата в размер на 1,6 милиарда PLN (1,14 милиарда PLN, приложени през юни 2008 г., и 418 милиона PLN - неизплатени) и допълнително разсрочване за 2009-2017 г. на натрупани публично-правни задължения с номинална стойност 496,6 милиона PLN. Трябва да се отбележи, че в плана се предполага продължаваща зависимост на корабостроителните операции от финансиране чрез гаранции за авансови плащания, предоставяни при благоприятни условия от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, тъй като това е заложено във финансовия модел на слелите се корабостроителници. Слелите се корабостроителници очакват да получат нови гаранции в края на 2008 г. Гаранциите от Корпорацията-застраховател на експортни кредити трябва също и през следващите години, поне до края на периода на преструктуриране през 2012 г., да покриват на практика изцяло процеса на корабостроене.
(366)
В допълнение, Комисията трябва да вземе под внимание целия период на преструктуриране, като се започне от 2002 г. Като се има предвид значителната държавна помощ, която корабостроителницата е получила през този период, процентът на собствения принос от общите разходи за преструктуриране е дори още по-нисък. Очевидно е, следователно, че собственият принос дори не се доближава до прага от 50 % от разходите за преструктуриране, изискващ се съгласно Насоките.
(367)
Въпреки че инвеститорът предвижда инжектиране на капитали в размер на 500 милиона PLN за частично финансиране на инвестиционната програма, той е поискал също и допълнително инжектиране на капитали от държавата в общ размер от 515 милиона PLN, разсрочване на публично-правните задължения в размер на 560 милиона PLN и покриване на всякакви потенциални бъдещи задължения на корабостроителницата, оценени на 555 милиона PLN (бъдещи загуби, глоби за анулиране на договори, съдебни спорове). Освен това, в плана са изброени всички други задължения на корабостроителницата, на обща стойност 948 милиона PLN (търговски задължения към доставчици, собственици на кораби и т.н.), и се приема, че те ще бъдат покрити от държавата. На последно място, инвеститорът иска допълнителни гаранции за финансирането за работен капитал от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, при изгодна премия в сравнение с нейната обичайна практика по отношение на стабилни дружества, и гаранции от Министерството на финансите за краткосрочни кредити в размер на 397 милиона PLN.
(368)
Разходите за преструктуриране, които могат да се установят на базата на ограничената информация, съдържаща се в плана, покриват поне натрупаните задължения (общо 1, 508 милиарда PLN натрупани задължения и заеми), очакваните загуби от съществуващи корабостроителни договори и съдебни спорове (555 милиона PLN) и инвестиционните потребности, предвиждани за периода 2008-2018 г. (443 милиона PLN).
(369)
Повечето от тези разходи следва да се покрият от държавна помощ. Предложеният собствен принос е инжектиране на капитали от инвеститора в размер на 500 милиона PLN. Комисията отбелязва, че не е предоставена информация за възможностите на инвеститора да осигури такова инжектиране на капитали. Според предварителното предложение на ПКК, средствата за финансиране на инжекцията трябва да бъдат придобити от трето лице - финансов инвеститор. При липсата на каквито и да било доказателства, че инвеститорът е в състояние да осигури капитал в размер на 500 милиона PLN, Комисията счита, че тази мярка не може да бъде разглеждана като действителна и реална. Освен това, в плана се предполага, че приходите от продажба на активи, получени в периода след присъединяването, и приходите от планираната продажба на активи, на обща стойност 174,5 милиона PLN, също ще бъдат разглеждани като собствен принос по смисъла на Насоките. Отново не е доказано, че извършените в миналото операции са били независими от държавна помощ и че предположенията относно планираните приходи са реалистични. Това противоречие по отношение на декларирания от инвеститора собствен принос поражда допълнителни съмнения за правдоподобността на предположенията в това отношение. Следователно, Комисията стига до заключението, че планът не показва, че предлаганият собствен принос е съществен, действителен, реален и независим от държавна помощ.
(370)
Комисията отбелязва, че дори ако се приеме, че предлаганите мерки (инжектиране на капитали в размер на 500 милиона PLN и предишна и бъдеща продажба на активи) представляват собствен принос, той ще съответства на 27 % от представените по-горе разходи за преструктуриране. В допълнение, Комисията трябва да вземе под внимание целия период на преструктуриране, като се започне от 2002 г. Като се има предвид значителната държавна помощ, която корабостроителницата е получила през този период, процентът на собствения принос от общите разходи за преструктуриране е дори още по-нисък. Очевидно е, следователно, че собственият принос дори не се доближава до прага от 50 % от разходите за преструктуриране, изискващ се съгласно Насоките.
(371)
Въз основа на това, Комисията изразява позицията, че корабостроителницата в миналото практически не е имала никакъв собствен принос, по смисъла на Насоките, или, доколкото е имала такъв, той е незначителен. Още повече, че планът за преструктуриране, предоставен от Полската корабостроителна компания, не осигурява достатъчно ниво на собствен принос. Тъй като целта на собствения принос е да сведе държавната помощ до минимум, при липсата на собствен принос Комисията трябва да направи заключението, че изискването за ограничаване на помощта до необходимия минимум не е спазено. Тъкмо обратното, планът за преструктуриране, изготвен от ПКК, се основава на предположението, че ще бъде отпусната допълнителна държавна помощ и следователно реализацията му зависи от тази допълнителна държавна помощ.
(372)
На базата на описаното по-горе, Комисията стига до заключението, че в миналото корабостроителницата не е имала практически никакъв собствен принос по смисъла на Насоките, а именно реален, действителен и независим от държавна помощ. Освен това, нито Общият план за преструктуриране, нито планът, представен от ПКК, осигуряват достатъчно ниво на собствен принос. Тъй като целта на собствения принос е да сведе държавната помощ до минимум, при липсата на собствен принос Комисията трябва да направи заключението, че изискването за ограничаване на помощта до необходимия минимум не е спазено. И двата плана за преструктуриране обаче се основават на предположението, че ще бъде отпусната допълнителна държавна помощ. Като цяло е налице диспропорционално финансиране на преструктурирането с държавна помощ, което води до неправомерно нарушаване на конкуренцията.
(373)
Съгласно Насоките, помощта не трябва да осигурява на дружеството прекомерни ликвидни средства, които могат да се използват за агресивни, изкривяващи пазара дейности, които не са свързани с процеса на преструктуриране. Въпреки че на корабостроителницата не са били предоставяни прекомерни ликвидни средства, благодарение на държавните гаранции, тя се е ползвала от достъп до работен капитал, какъвто не е имала възможност да получи на пазара. В резултат на това, корабостроителницата е била в състояние не само да продължи да оперира и да попълва своя регистър за поръчки, но също и да сключва договори, без да се налага да поема разходите за намаляване на рисковете, свързани с променящите се цени на материалите и флуктуациите в обменните курсове. С други думи, корабостроителницата е имала възможност да използва държавна помощ за изкривяващи пазара дейности, които не са свързани с процеса на преструктуриране, като е приемала поръчки на цени, непокриващи направените разходи. Това потвърждава мнението на Комисията, че държавната помощ не е била ограничена до минимума, необходим за оцеляване на корабостроителницата.
(374)
На последно място, Комисията припомня, че държавната помощ за изпитващи трудности дружества трябва да се използва за финансиране на преструктуриране. Оперативна помощ е допустима, само доколкото е необходима за подържане платежоспособността на дружеството преди реализацията на преструктуриране с по-трайни последици. В разглеждания случай обаче действителните усилия за преструктуриране с дълготраен ефект са били ограничени. Държавната помощ основно е поддържала платежоспособността на корабостроителницата, поради което е била чисто оперативна помощ. Като такава, не може да се счита, че тази помощ е била строго ограничена до необходимия минимум за осигуряване предприемането на преструктуриране.
(375)
В светлината на казаното по-горе, Комисията стига до заключението, че изискването помощта да бъде ограничена до минимум и да е съчетана с реален и значителен принос, независим от държавна помощ, не е изпълнено.
г) Избягване на неоправдано нарушаване на конкуренцията
(376)
Комисията припомня предварителното споразумение с Полша за затваряне на док SD I. Но в светлината на събитията, настъпили след това споразумение, и представените по-горе заключения по първите две условия от Насоките, не е необходимо да се оценява дали изравнителните мерки, предложени от Полша, са били достатъчни.
д) Заключение
(377)
Тъй като предписаните в Насоките критерии за съвместимост на дадена помощ с общия пазар не са изпълнени, Комисията стига до заключението, че мерките, изброени в съображения 209-232, не са съвместими с общия пазар като помощ за преструктуриране.
В. ДРУГА ПОМОЩ
(378)
В представените на 11 юли 2007 г. материали Полша заявява, че корабостроителница Gdynia е получила помощи, „различни от помощ за преструктуриране“. Тези помощи са изброени в таблица 4.
(379)
Комисията припомня, че, при условие, че е застрашено самото ѝ съществуване, една изпитваща затруднения фирма не може да се разглежда като подходящо средство за преследване на обществено-политически цели, преди да бъде подсигурена нейната жизнеспособност (точка 20 от Насоките). Всякаква помощ, оказана на предприятие в затруднено положение през периода на преструктуриране, трябва да бъде обявявана като помощ за преструктуриране, освен ако попада в обхвата на предвиждащите изключения регламенти (точка 69 от Насоките).
(380)
Полша не е представила никакви доказателства, че помощите, изброени в таблица 4 по-горе, попадат в обхвата на предвиждащите изключения регламенти.
(381)
Комисията стига до заключението, че тези мерки също се обхващат от настоящото решение и представляват незаконосъобразна и несъвместима помощ за преструктуриране.
IV. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(382)
Комисията счита, че Полша е отпуснала описаната в съображения 209-232 държавна помощ в полза на корабостроителница Gdynia незаконосъобразно, в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО. Тази помощ е несъвместима с общия пазар по никоя от дерогациите, изложени в Договора за ЕО.
(383)
За възстановяване на състоянието ex ante, държавната помощ трябва да бъде възстановена.
V. РЕАЛИЗАЦИЯ
(384)
Елементът на помощ в мерките, предоставени на корабостроителница Gdynia, включени в съображения 209-158 от решението, трябва да бъде възстановен. По принцип, подлежащият на възстановяване елемент на помощ, т.е. предимството, получено от получателя, е равен на разликата между условията, които получателят би получил на пазара, и условията на предоставената мярка.
(385)
Референтният и дисконтовият лихвен процент, обявени от Комисията, се прилагат вместо пазарния лихвен процент за определяне на елемента на помощта, по-конкретно когато помощта се изплаща на няколко вноски и за изчисляване елемента на помощ в резултат на схеми за субсидиране чрез лихви (79). В случай на изпитващи затруднения дружества като корабостроителница Gdynia, Комисията счита, че референтният лихвен процент трябва да се увеличи поне с 400 базисни пункта, за да отрази големия риск, свързан с транзакцията, и допълнително с още 200 базисни пункта, за да отрази липсата на или недостатъчната допълнителна гаранция, предложена от получателя. Както е разяснено по-горе, стойността на допълнителната гаранция, предоставена от корабостроителницата, е под въпрос поради съотношението пасиви/активи на дружеството. Когато изпитващо затруднения дружество не може да получи никакво финансиране на пазара, елементът на помощта може да бъде еквивалентен на до100 % от номиналната стойност на полученото финансиране (80).
(386)
По мнение на Комисията, в периода, през който корабостроителница Gdynia е получила помощта, спомената в съображения 209-232, тя е имала сериозни финансови затруднения (както е описано в съображения 62-66) и не е била в състояние да получи никакво пазарно финансиране. През разглеждания период Корабостроителницата е имала отрицателен акционерен капитал, продължавала да генерира загуби и на практика не е получавала никакво пазарно финансиране. При такива обстоятелства, икономически субект в условия на пазарна икономика не би изразил желание да предостави на корабостроителницата каквото и да било финансиране поради съществуващия висок риск. Следователно, Комисията счита, че никоя банка не би изразила съгласие да отпусне заем на корабостроителницата, дори при висок лихвен процент, и никоя банка не би изразила съгласие да предостави гаранция, дори срещу висока такса.
(387)
Тъй като за корабостроителница Gdynia не е било възможно да получи заем или гаранция на пазара, всеки заем или гаранция, които са ѝ били предоставени по време на разглеждания период, автоматично се определят като помощ. Следователно, всяка все още открита гаранция трябва незабавно да се прекрати и всички заеми незабавно да се възстановят.
(388)
Изплащането на всички заеми, отпуснати на корабостроителницата, обаче не е достатъчно за връщане към първоначалната ситуация, тъй като до датата на изплащане корабостроителницата е разполагала с финансиране, каквото нормално не би могла да поучи на пазара. Следователно, за връщане към първоначалната ситуация трябва също да бъде възстановена и сума, еквивалентна на стойността на това предимство, размерът на която може да се определи приблизително само на базата на лихвения процент, начисляван върху високорискови заеми. Следователно, Комисията трябва да прикани към възстановяване на разликата между фактически заплатения от корабостроителница Gdynia лихвен процент и теоретично достатъчен лихвен процент за високорисков заем от момента на отпускане на заема на корабостроителницата до изплащането му от корабостроителницата. Във връзка с необходимостта от определяне на лихвения процент за високорисков заем, в известието си относно метода за определяне на референтния и дисконтен лихвен процент Комисията отбелязва, че рисковата премия може да е по-висока от 400 базисни пункта над референтния процент, „ако никоя частна банка не би се съгласила да отпусне съответния заем“, каквато е ситуацията в случая. В няколко решения Комисията възприе позицията, че премия от 600 базисни пункта над референтния процент е достатъчен минимум за отразяване на високорискова ситуация (81). Комисията счита, че това е минимума за заеми при настоящата ситуация.
(389)
Комисията ще използва същия подход по отношение на гаранциите: тя трябва да прикани към възстановяване на равностойността на отпуснатата помощ, съдържаща се в гаранцията, от времето на изплащане на гарантирания заем до прекратяването на гаранцията.
(390)
Както се пояснява в известието на Комисията относно прилагането на членове 87 и 88 от Договора за ЕО по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (82), становището на Комисията е, че стойността на отпуснатата помощ е равна или на субсидията под формата на лихва, получена благодарение на гаранцията (когато гаранцията покрива заем, отпуснат при лихвен процент по-нисък от пазарния), или на сумата, която се получава при изваждане на заплатената за гаранцията премия от рисковия фактор.
(391)
В случай, че не е възможно елементът на помощта да бъде изчислен при използване на тези правила, Комисията би счела за уместно да изчисли разликата между премията върху гарантираната сума, която би била начислена на пазара, и премията, заплатена от получателя. Комисията счита, че така изчислената разлика представлява елемента на помощта от гаранцията. По мнение на Комисията, премията, начислена по независима от държавна помощ схема, на базата на която Корпорацията-застраховател на експортни кредити работи по програмата си за експортно застраховане, гарантирано от Министерството на финансите, одобрена с решение на Комисията от 18 юли 2007 г., може да се използва като референтна премия при гореспоменатото изчисление. Тази премия също трябва да се увеличи поне с 400 базисни пункта за отразяване на факта, че не е било допустимо корабостроителницата да получи гаранции по тази схема. Поради това гаранциите, предоставени на корабостроителницата, включват значително по-висок риск.
(392)
Както е пояснено по-горе, при положение, че за корабостроителницата не е било възможно да получи каквито и да било гаранции на пазара поради несигурното си финансово състояние, за да се прекрати нарушаването на конкуренцията, предизвикано от помощта, все още откритите гаранции трябва незабавно да се прекратят.
(393)
По отношение на гаранциите за авансови плащания, Комисията отбелязва, че авансови плащания, гарантирани от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, представляват вид договор за продажба, а не договор за заем, и че върху авансови плащания не се начислява лихва. Следователно, Комисията счита, че, за да се изчисли елементът на помощ, получена от получателя, трябва да се направи сравнение между премията, заплатена от корабостроителницата, и премията, която обикновено се начислява на пазара. Независимата от държавна помощ схема, използвана от Корпорацията-застраховател на експортни кредити, може отново да се използва като отправна точка, като се отразят таксите, начислявани на пазара, и тези референтни такси трябва да се увеличат, за да се отрази съществуващият допълнителен риск при отпускане на помощ на дружество, изпитващо финансови затруднения.
(394)
Както и по отношение на другите гаранции, получени от корабостроителницата, и поради същите причини, Комисията отбелязва, че всички съществуващи гаранции от Корпорацията-застраховател на експортни кредити трябва незабавно да се прекратят.
(395)
Постоянното несъбиране от държавните органи на задълженията също представлява държавна помощ и трябва да бъде взето под внимание (83). Това е аналогично на револвиращ кредит, отпуснат при преференциални условия, и следователно елементът на помощ е равен на разликата между лихвата, която се начислява на пазара (за дружество с подобен рейтинг и в подобно финансово и икономическо състояние, и при подобна допълнителна гаранция), и лихвата, начислена от отпускащия орган.
(396)
С оглед на продължаващото несигурно финансово състояние на корабостроителницата, Комисията изразява мнението, че кредитор в условията на пазарна икономика незабавно би събрал вземанията си при настъпване на падежа им. Следователно, липсата на незабавно предприемане на мерки за принудително изпълнение от страна на полските власти представлява помощ и падежът на всякакви неизплатени задължения е датата, на която помощта е била предоставена. Елементът на помощ е равен на разликата между лихвата, която се начислява на пазара (за дружество с подобен рейтинг и в подобно финансово и икономическо състояние, и при подобна допълнителна гаранция), и лихвата, начислена от отпускащия орган.
(397)
Тъй като всеки икономически субект в условията на пазарна икономика незабавно би поискал изплащане на задълженията от корабостроителницата, трябва да се възстанови не само елемента на помощ в резултат от недостатъчната начислена лихва, а освен това, трябва незабавно да се възстановят и натрупаните задължения.
(398)
Всяка отмяна на задължения е равностойна на безвъзмезден грант и следователно цялата част от задълженията, която е била отписана, представлява помощ.
(399)
В съответствие с акта от 30 октомври 2002 г., публични задължения, преструктурирани в съответствие с глава 5a, се прехвърлят на оператора, дружество, изцяло собственост на Агенцията за индустриално развитие, заедно с елементите на активите, които трябва да са на стойност най-малко 25 % от преструктурираните задължения. След това операторът трябва да продаде тези активи и да използва така получените приходи за частично изплащане на публичноправните задължения. След това компетентните органи отписват останалата част от тези задължения. Следователно, Комисията счита, че елементът държавна помощ по тази операция е равен на стойността на публичноправните задължения, прехвърлени на оператора, минус действителната стойност на прехвърлените активи. В съответствие с акта от 30 октомври 2002 г., това означава, че елементът на помощ е равен най-много на 75 % от прехвърлените задължения. Но ако стойността на активите е по-висока или по-ниска от изискващите се по закон 25 %, елементът на помощ трябва да бъде съответно изчислен.
(400)
Комисията отбелязва, че инжектирането на капитали от държавата или органи, контролирани от държавата, като Агенцията за индустриално развитие и KPS, за изпитващи затруднения дружества, при което не може да се очаква възвръщаемост, се счита за безвъзмезден грант (84). За да се възстанови нарушаването на конкуренцията, причинено от инжектирането на капитали, корабостроителницата трябва да възстанови инжектирания капитал в пълен размер.
(401)
С писмо от 3 ноември 2008 г. Полша се ангажира да приложи това решение посредством продажба на активи на пазарни цени чрез открита, прозрачна, безусловна и недискриминационна тръжна процедура (която да се проведе в съответствие със специфичните условия, изложени първоначално в писмо на Комисията от 27 октомври 2008 г.) и последваща ликвидация на корабостроителница Gdynia. Всички претенции за възстановяване в резултат на настоящото решение трябва незабавно да се регистрират от Полша в рамките на ликвидацията на корабостроителница Gdynia. С писмо от 6 ноември 2008 г. Комисията информира Полша, че ако тези условия бъдат изпълнени, продажбата на активите няма да включва нова помощ за купувача/купувачите и активите могат да се прехвърлят на купувача/купувачите, свободни от всякакви задължения в резултат на изплащането на незаконосъобразната и несъвместима държавна помощ, отпусната на корабостроителниците в миналото, в съответствие с изискването за избягване на икономическа приемственост между получателите на помощта и дейността на купувачите (85). Комисията ще наблюдава пряко дали се спазват условията, изложени в писмото ѝ от 27 октомври 2008 г. и приети от полските власти, за да установи дали това решение е приложено правилно.
(402)
Тези условия, които Полша изрично се е ангажирала да спазва, са обобщени по-долу.
(403)
Активите (без пасивите) ще бъдат приватизирани чрез открита, прозрачна, недискриминационна и безусловна тръжна процедура. Корабостроителница Gdynia, заедно с всички останали активи и пасиви, ще бъде ликвидирана.
(404)
Активите трябва да бъдат продадени на пазарни цени (на участника в търга, предложил най-висока цена). С цел реализиране на максимални продажби, елементите на активите трябва да се предложат за продажба поотделно или в голям брой малки обособени групи. Тези групи не трябва да са съставени от организирани части от дадено дружество или дейност. Това определение на групите обаче не трябва да е пречка за потенциалните купувачи да представят обща оферта за няколко компонента/групи.
(405)
Тръжната процедура трябва да е недискриминационна, т.е. да се осигури продажба, открита за потенциални купувачи от всички профили, без каквато и да било дискриминация по отношение на целта на тяхната инвестиция.
(406)
При тръжната процедура не трябва да се поставят никакви условия (като запазване на заетостта или дейността, или поемане на съществуващи договори). (Единственият критерий за избор на печеливша оферта трябва да бъде максимизиране на прихода в полза на кредиторите на корабостроителницата).
(407)
Кредиторите на корабостроителницата, публични и частни, включително клиентите на корабостроителницата, трябва да имат същия ранг и права по отношение на приходите от продажбата на активите, каквито биха имали при процедура на несъстоятелност.
(408)
Никаква нова държавна помощ няма да бъде отпускана във връзка с продажбата, било под формата на отписване, финансирано от държавата изплащане на публичноправни задължения или обезщетяване на частни кредитори, инжектиране на капитали, заеми, гаранции или други мерки. Трябва да се предявят претенции за възстановяване чрез ликвидационната маса на всякакви нови публичноправни задължения, натрупани през периода, необходим за приключване на процедурата по продажбата.
(409)
Продажбата ще се извърши от независим администратор, с права и задължения, аналогични на тези на ликвидатор. Трябва да бъде създадена структура, позволяваща на кредиторите ефективно да наблюдават продажбата и да се уверят, че тя се провежда при пазарни условия, и че техният ранг и права по отношение на приходите се спазват. Освен това, Полша и Комисията съвместно ще назначат наблюдаващ попечител с конкретната задача да помага на Комисията да се увери, че процесът на продажба и възстановяването на помощта се реализират в пълно съответствие с посочените по-горе изисквания. За тази цел наблюдаващият попечител ще представя на Комисията редовни подробни доклади относно различните етапи на процедурата.
(410)
Полша е посочила, че е необходимо да предприеме законодателни действия, за да приложи настоящото решение. Поради това Комисията приема, че съществуват основания за по-дълъг от нормалния срок за прилагане, също и с оглед на броя на съответните отделни представляващи помощ мерки, засегнати от това решение, и разнообразието по отношение на тяхната форма и продължителност. Следователно, Комисията призовава Полша да приложи настоящото решение в срок от седем месеца от получаването му,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, описана в съображения 209-232 на настоящото решение и отпусната от Полша в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО в полза на корабостроителница Gdynia, е несъвместима с общия пазар.
Освен това, всякакви гаранции за авансови плащания, отпуснати от Полша, в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО, в полза на корабостроителница Gdynia от 1 юли 2007 г. до датата на настоящото решение, са несъвместими с общия пазар.
Член 2
По отношение на заемите, получени от различни публични органи и споменати в съображения 209-232 на настоящото решение, Полша ще си възстанови помощта в размер, равен на разликата между лихвения процент, действително заплатен от корабостроителница Gdynia, и лихвения процент, при който получателят е можел да получи заема на пазара, за периода между момента на получаване на тези заеми и момента на изплащането им. Освен това, ако някой заем все още не е върнат към датата на настоящото решение, той незабавно ще бъде върнат.
Член 3
По отношение на гаранциите, получени от Министерството на финансите и описани в съображения 209-232 на настоящото решение, Полша ще си възстанови помощ, равна на разликата между лихвения процент, действително заплатен от корабостроителница Gdynia за заема, гарантиран чрез държавна гаранция, и лихвения процент, при който получателят е можел да получи заема на пазара, за периода от момента на отпускане на помощта до момента на изтичане на гаранцията, която разлика е равна на гарантираната сума, умножена по рисковия фактор (вероятността за неизпълнение), минус заплатената премия върху гарантираната сума, или е равна на разликата между заплатената от получателя премия върху гарантираната сума и премията върху гарантираната сума, при която получателят е можел да получи гаранцията на пазара. В допълнение, ако някоя от тези гаранции е в сила към момента на вземане на това решение, тя незабавно ще бъде прекратена.
Член 4
По отношение на гаранциите за авансови плащания, предоставени от Корпорацията-застраховател на експортни кредити и описани в съображения 209-232 на настоящото решение, Полша ще си възстанови помощ, равна на разликата между премията върху гарантираната сума, заплатена от получателя, и премията върху гарантираната сума, при която получателят е можел да получи гаранцията на пазара, за периода от момента на отпускане на помощта до момента на изтичане на гаранцията. В допълнение, ако някоя от тези гаранции е в сила към момента на вземане на това решение, тя незабавно ще бъде прекратена.
Член 5
Членове 3 и 4 се прилагат също mutatis mutandis по отношение на всякакви гаранции за авансови плащания, предоставени от Полша в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО в полза на корабостроителница Gdynia от 1 юли 2007 г. до датата на настоящото решение.
Член 6
По отношение на несъбраните задължения vis-à-vis различни публични органи, описани в съображения 209-232 на настоящото решение, Полша ще си възстанови помощ, равна на разликата между лихвения процент, действително заплатен от корабостроителница Gdynia, и лихвения процент, при който получателят е можел да получи отлагане на падежа на задълженията си от кредитор в условия на пазарна икономика, за периода от момента на отпускане на помощта до момента на изплащане на публичноправното задължение. В допълнение, всички неизплатени публичноправни задължения ще бъдат незабавно изплатени.
Член 7
По отношение на отписването на задължения vis-à-vis публични органи, описано в съображения 209-232 на настоящото решение, Полша ще си възстанови помощ, равна на отписаните суми.
Член 8
По отношение на публичноправни задължения, преструктурирани в съответствие с акта от 30 октомври 2002 г. относно държавна помощ за предприятия от особено значение за пазара на труда, съгласно измененията му, описани в съображения 209-232 на настоящото решение, Полша ще си възстанови помощ, равна на размера на публичноправните задължения, прехвърлени на оператора, минус действителната стойност на активите на получателя, прехвърлени на оператора.
Член 9
По отношение на инжектиране на капитали от различни публични органи, описани в съображения 209-232 на настоящото решение, Полша ще си възстанови помощ, равна на пълния размер на инжектирания капитал.
Член 10
По отношение на директните грантове, описани в Таблица 4, съображения 209-232 на настоящото решение, Полша ще си възстанови помощ, равна на пълния размер на грантовете.
Член 11
1. Полша ще си възстанови помощта, дефинирана в предходните членове, от получателя. Възстановяването ще се извърши в съответствие с насоките, изложени в съображения 384-401 на настоящото решение.
2. За сумите, които следва да бъдат възстановени, ще се дължи лихва от датата, на която са били предоставени на корабостроителница Gdynia, до действителното им възстановяване.
3. Лихвата ще се изчислява с натрупване, в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (86) и Регламент (ЕО) № 271/2008 на Комисията (87) за изменение на Регламент (ЕО) № 794/2004.
4. Полша ще анулира всички неизвършени плащания по помощта, посочена в Член 1, считано от датата на приемане на настоящото решение.
Член 12
1. Възстановяването на помощта, посочена в Член 1, ще се извърши незабавно и ефективно.
2. Полша ще осигури прилагането на настоящото решение в срок от седем месеца от датата на уведомяване за него.
Член 13
1. В срок от два месеца от уведомяването за настоящото решение, Полша ще предостави на Комисията следната информация:
а)
Общата сума (основна сума и лихви) за възстановяване от получателя;
б)
Подробно описание на вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
Документи, доказващи, че на получателя е разпоредено да изплати помощта;
г)
Документи, доказващи, че всички гаранции за авансови плащания са прекратени.
2. Полша ще информира редовно Комисията за напредъка по националните мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1. При искане от страна на Комисията, Полша ще предоставя незабавно информация за вече предприетите и планираните мерки за изпълнение на настоящото решение. Тя ще предоставя подробна информация за сумите на възстановената помощ и изплатените лихви от получателя.
Адресат на настоящото решение е Република Полша.
Съставено в Брюксел на 6 ноември 2008 година.
DÉCISION DE LA COMMISSION
du 6 novembre 2008
concernant l'aide d'État C 17/05 (ex N 194/05 et PL 34/04) accordée par la Pologne au Chantier naval de Gdynia
[notifiée sous le numéro C(2008) 6771]
(Le texte en langue polonaise est le seul faisant foi.)
(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)
(2010/47/CE)
LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES,
vu le traité instituant de la Communauté européenne, et notamment son article 88, paragraphe 2, premier alinéa,
vu l'accord sur l'Espace économique européen, et notamment son article 62, paragraphe 1, point a),
après avoir invité les intéressés à présenter leurs observations (1), conformément aux dispositions du traité et de l'accord,
considérant ce qui suit:
I. PROCÉDURE
(1)
Le 29 avril 2004, conformément aux dispositions de l'annexe IV, point 3, du traité d'adhésion régissant la procédure prévue dans le cadre du mécanisme transitoire, la Pologne a notifié une aide à la restructuration en faveur de l'entreprise Stocznia Gdynia S.A. (société par actions, ci-après dénommée «chantier naval de Gdynia»). L'affaire a été enregistrée sous le numéro PL 34/2004.
(2)
Par lettre du 19 mai 2004, la Commission a demandé à la Pologne de lui faire parvenir certains documents manquants. Ces documents lui ont été transmis le 16 juin 2004. La Commission a demandé des renseignements complémentaires par lettres du 30 juillet 2008, du 8 octobre 2004, du 23 novembre 2004 et du 4 mars 2005, auxquelles la Pologne a répondu par lettres du 3 septembre 2004 (enregistrée le 7 septembre 2004), du 10 novembre 2004 (enregistrée le 15 novembre 2004), du 17 février 2005 (enregistrée le 21 février 2005), du 30 mars 2005 (enregistrée le 1er avril 2005) et du 18 avril 2005 (enregistrée le 20 avril 2005). Par lettre du 22 avril 2005, enregistrée le jour même, la Pologne a accepté que la Commission traite sa notification du 29 avril 2004 relative à l'affaire no PL 34/2004 comme une notification au sens de l'article 88, paragraphe 2, du traité CE à l'égard de toute mesure jugée constitutive d'une aide nouvelle. L'affaire a été reclassée sous le numéro no 194/2004.
(3)
Le 1er juin 2005, la Commission a décidé d'ouvrir la procédure formelle d'examen; cette décision a été publiée au Journal officiel (2) et la Commission a invité la Pologne et les intéressés à lui présenter leurs observations.
(4)
Après avoir obtenu une prorogation du délai pour ce faire (lettre du 9 août 2005), la Pologne a communiqué ses observations par lettre du 2 septembre 2005 (enregistrée le 5 septembre 2005). Avec sa réponse, la Pologne a transmis à la Commission un «plan de restructuration du chantier naval de Gdynia» révisé, daté du 4 mars 2004 (ci-après «plan de restructuration de 2004»).
(5)
Des observations supplémentaires ont été communiquées le 3 novembre 2005 (lettre enregistrée le 7 novembre 2005).
(6)
Le chantier naval de Gdynia a transmis ses observations par lettre du 10 octobre 2005 (enregistrée le 14 octobre 2005). Des observations ont également été reçues de l'entreprise Ray Car Carriers (lettre du 7 octobre 2005, enregistrée le 10 octobre 2005), de la représentation permanente du Danemark auprès de l'UE (lettre du 7 octobre 2005, enregistrée le 11 octobre 2005), de la fédération danoise de la construction navale Danish Maritime (lettre du 7 octobre 2005, enregistrée le jour même), du syndicat Solidarność (lettre du 7 octobre 2005, enregistrée le 10 octobre 2005) et de l'Union des employeurs de l'industrie maritime polonaise «Forum Okrętowe» (lettre du 10 octobre 2005, enregistrée le 11 octobre 2005).
(7)
La Commission a transmis ces observations à la Pologne par lettres du 26 octobre 2005 et du 12 décembre 2005 (3). La Pologne a répondu aux observations formulées par le chantier naval de Gdynia par lettre du 16 janvier 2006 (enregistrée le 18 janvier 2006). Elle n'a en revanche apporté aucun commentaire aux observations formulées par des tiers.
(8)
La Commission a demandé à un consultant externe d'évaluer le plan de restructuration de 2004. Ce consultant a remis son rapport à la Commission en décembre 2005.
(9)
Par lettre du 13 janvier 2006, la Commission a demandé à la Pologne de lui communiquer des informations actualisées sur les modifications les plus récentes apportées à sa stratégie de restructuration du chantier naval de Gdynia. La Pologne a répondu par lettre du 20 février 2006 (enregistrée le 21 février 2006) et le 22 février, les services de la Commission, les autorités polonaises et les représentants du chantier naval se sont rencontrés. La Pologne a déclaré que le plan de restructuration de 2004 était devenu caduc et qu'elle avait adopté une nouvelle stratégie de restructuration pour le groupe Chantiers navals de Gdynia, prévoyant de séparer du groupe le chantier naval de Gdansk et de privatiser (partiellement) le chantier naval de Gdynia. La Pologne a aussi annoncé qu'un plan de restructuration révisé serait présenté à la Commission avant le 30 juin 2006 et que le processus de privatisation du chantier naval de Gdynia serait lancé sous peu.
(10)
À la suite de cette réunion, la Commission a adressé à la Pologne, le 8 mars 2006, une lettre à laquelle la Pologne a répondu par lettre du 13 mars 2006 (enregistrée le jour même) contenant le calendrier de la privatisation. Des informations supplémentaires sur le processus de privatisation ont été communiquées par la Pologne par lettre du 29 mars 2006 (enregistrée le 30 mars 2006). La Commission a demandé des renseignements complémentaires par lettre du 30 mars 2006, à laquelle la Pologne a répondu par lettre du 19 avril 2006 (enregistrée le 20 avril 2006).
(11)
Par lettre du 6 avril 2006 (enregistrée le 10 avril 2006), la Pologne a transmis un premier projet de document intitulé «Stratégie pour le secteur de la construction navale (chantiers maritimes) en Pologne en 2006-2010». La Commission a transmis ses observations par lettre du 12 avril 2006. Le 31 août 2006, ce document a été définitivement confirmé par le Conseil des ministres polonais, avant d'être transmis à la Commission par lettre du 1er septembre 2006 (enregistrée le jour même).
(12)
Par courriel du 15 mai 2006, le chantier naval de Gdynia a transmis à la Commission un document daté de mai 2006 intitulé «Note d'information sur le chantier naval de Gdynia», mis à la disposition d'investisseurs potentiels depuis le 10 mai 2006.
(13)
Dans sa lettre du 26 mai 2006 (enregistrée le 30 mai 2006), la Pologne a présenté de nouvelles informations sur le processus de privatisation en cours, notamment la liste des sociétés auxquelles la Pologne avait proposé, par l'intermédiaire de son consultant en privatisation, de participer à la nouvelle augmentation de capital approuvée par l'assemblée générale du chantier naval de Gdynia du 19 avril 2006. Par lettre du 13 juillet 2006 (enregistrée le 17 juillet 2006), la Pologne a transmis de nouvelles informations sur le processus de privatisation en cours, en indiquant à la Commission que deux sociétés avaient présenté des offres préliminaires de participation à l'augmentation de capital et en fournissant une analyse comparative de ces offres, réalisée par le consultant en privatisation.
(14)
Le 9 juin 2006, le chantier naval de Gdynia a transmis à la Commission un premier projet de modification du plan de restructuration. Le 13 juin 2006, des représentants de la Commission se sont rendus au chantier naval et ont formulé des observations préliminaires relatives au plan de restructuration modifié. Le consultant externe a transmis ses observations à la Commission dans son rapport de juillet 2006. Enfin, la Commission a transmis ses observations sur les lacunes du projet de modification du plan de restructuration par lettre du 17 juillet 2006.
(15)
Les services de la Commission et les autorités polonaises ont pris part à plusieurs réunions consacrées au processus de privatisation et l'élaboration du plan de restructuration modifié, qui se sont tenues à Bruxelles le 31 janvier 2006, le 22 février 2006 et le 10 mai 2006 et au siège du chantier naval de Gdynia le 13 juin 2006.
(16)
La Pologne a répondu à la lettre de la Commission du 17 juillet 2006 par une lettre du 31 août 2006 (enregistrée le 1er septembre 2006).
(17)
Elle a annoncé une modification du plan de restructuration, nouvellement intitulé «plan de restructuration du chantier naval de Gdynia» et daté du 3 septembre 2006 (ci-après «plan de restructuration de 2006»), ainsi que l'octroi d'une nouvelle aide d'État au chantier naval depuis que la Commission avait décidé d'ouvrir la procédure formelle d'examen.
(18)
Par lettre du 12 septembre 2006 (enregistrée le 3 septembre 2006), la Pologne a transmis de nouvelles informations sur le processus de restructuration du groupe Chantiers navals de Gdynia, annonçant notamment que le capital du chantier naval de Gdansk avait été séparé de celui du groupe.
(19)
D'autres informations sur le processus de privatisation du chantier naval de Gdynia ont été communiquées par lettre du 26 septembre 2006 (enregistrée le 27 septembre 2006).
(20)
La Pologne a annoncé l'octroi d'une nouvelle aide d'État au chantier naval de Gdynia le 21 novembre 2006 (lettre enregistrée le 27 novembre 2006).
(21)
Le 7 décembre 2006, Mme Neelie Kroes, commissaire chargée de la concurrence, a rencontré M. Piotr Wozniak, ministre polonais de l'économie, qui l'a informée que la Pologne était déterminée à relancer le processus de privatisation du chantier naval de Gdynia, au moyen d'une procédure ouverte et transparente qui devait s'achever en juin 2007. La Pologne a confirmé cette position par lettre du 27 décembre 2006 (enregistrée le 4 janvier 2007), en renvoyant à la décision du Conseil des ministres du 19 décembre 2006 portant approbation du document intitulé «Informations sur la situation de l'industrie navale». La Pologne a demandé à la Commission d'ouvrir des discussions concernant les mesures compensatoires.
(22)
Le 19 décembre 2006, les services de la Commission accompagnés du consultant externe ont visité le chantier naval afin d'établir les faits et de recueillir les données indispensables à l'appréciation des mesures compensatoires. Le 16 janvier 2007, le consultant externe de la Commission a remis son rapport sur l'évaluation des capacités de production du chantier.
(23)
En réponse à la lettre du 27 décembre 2006, la Commission a demandé à la Pologne, par lettre du 29 décembre 2006, que des propositions de mesures compensatoires à imposer au chantier naval de Gdynia lui soient présentées avant fin février 2007.
(24)
Par lettre du 28 février 2007 (enregistrée le jour même), la Pologne a fourni certains éclaircissements sur le processus de privatisation du chantier naval de Gdynia et a transmis une proposition de mesures compensatoires.
(25)
Sur cette base, les services de la Commission, les autorités polonaises et les représentants du chantier naval se sont rencontrés, le 15 mars 2007, dans le cadre d'une réunion technique portant principalement sur les mesures compensatoires, mais au cours de laquelle l'état d'avancement du processus de privatisation a aussi été évoqué. La Commission et les autorités polonaises ont convenu que la Commission s'adresserait directement au chantier naval de Gdynia pour discuter des aspects techniques, afin de recueillir toutes les informations qui lui seraient nécessaires pour l'appréciation des mesures compensatoires proposées par la Pologne. Le chantier naval de Gdynia a transmis une première série d'informations sur ses capacités de production par courriel le 12 mars 2007 (enregistré le 27 avril 2007).
(26)
La Commission a demandé des renseignements complémentaires sur les mesures compensatoires par lettres du 29 mars 2007, du 27 avril 2007 et du 25 mai 2007, auxquelles le chantier naval de Gdynia a répondu respectivement par lettres du 20 avril 2007 (enregistrée le 23 avril 2007), du 9 mai 2007 (enregistrée le 10 mai 2007) et du 30 mai 2007 (enregistrée le 31 mai 2007). Le chantier naval de Gdynia a transmis des informations complémentaires lors d'une réunion avec les services de la Commission le 6 juin 2006, puis par lettre du 18 juin 2007 (enregistrée le 21 juin 2007). Le 20 juin 2007, la Commission a posé plusieurs nouvelles questions par courriel; le chantier naval de Gdynia y a répondu par lettre du 25 juin 2007 (enregistrée le jour même).
(27)
Par lettre du 31 juillet 2007, les services de la Commission ont informé la Pologne que leur analyse préliminaire concluait que les mesures compensatoires que la Pologne proposait d'appliquer au chantier naval de Gdynia semblaient acceptables à certaines conditions. En réponse, par lettre du 24 août 2007 (enregistrée le 27 août 2007), la Pologne a formulé certaines observations concernant les conditions de mise en œuvre d'une mesure compensatoire par le chantier naval de Gdynia. Finalement, la Commission a clos la question des mesures compensatoires par lettre du 3 octobre 2007.
(28)
Au cours d'une conversation téléphonique qui s'est déroulée le 24 mai 2007, les autorités polonaises ont informé la Commission que la Pologne entendait relancer le processus de privatisation du chantier naval de Gdynia au moyen d'un appel d'offres public. Par lettre du 29 mai 2007, la Commission a demandé des informations complètes sur les dernières modifications intervenues dans le processus de privatisation, demande réitérée par lettre du 6 juin 2007. La Pologne a répondu par lettre du 22 juin 2007 (enregistrée le 25 juin 2007), puis a complété sa réponse (à la suite d'une nouvelle demande de renseignements complémentaires le 28 juin 2008) par lettre du 11 juillet 2007 (enregistrée le jour même). Dans cette même lettre, la Pologne a également transmis à la Commission un document intitulé «Note d'information sur le chantier naval de Gdynia», daté du 4 juillet 2007 (ci-après «note d'information»). Dans sa lettre du 31 juillet 2007, la Commission a souligné qu'il n'était pas possible de retarder davantage le processus de privatisation.
(29)
La Commission a formulé des observations sur la note d'information par lettre du 30 juillet 2007, à laquelle la Pologne a répondu par lettre du 21 août 2007 (enregistrée le 27 août 2007). Par lettre du 29 août 2007 (enregistrée le jour même), la Pologne a présenté un projet de document intitulé «Informations complétant la note d'information sur le chantier naval de Gdynia», daté du 29 août 2007, qui devait être joint à la note d'information sur le chantier naval de Gdynia du 4 juillet 2007 (ci-après «annexe à la note d'information»). La Commission a formulé des observations sur cette annexe par lettre du 4 août 2007, à laquelle la Pologne a répondu par lettre du 7 septembre 2007 en joignant à sa réponse une version corrigée de l'annexe à la note d'information. La Commission a transmis ses dernières observations par lettre du 14 avril 2007.
(30)
La Pologne a présenté de nouvelles informations concernant l'état d'avancement du processus de privatisation par lettres du 7 septembre 2007 (enregistrée le jour même), du 23 octobre 2007 (enregistrée le 24 octobre 2007) et du 25 octobre 2007 (enregistrée le jour même).
(31)
En réponse à une lettre de la Commission du 30 novembre 2007, la Pologne a fourni de nouvelles informations sur le processus de privatisation, par lettres du 13 décembre 2007, du 19 décembre 2007 et du 21 décembre 2007 (enregistrées respectivement le 14 décembre 2007, le 20 décembre 2007 et le 21 décembre 2007). Dans sa dernière lettre, la Pologne informait la Commission qu'elle avait reçu trois offres fermes pour l'achat du chantier naval de Gdynia. Celles-ci ont été transmises à la Commission par lettre du 8 février 2008 (enregistrée le 11 février 2008).
(32)
Le 10 janvier 2008, les services de la Commission et les autorités polonaises se sont rencontrés à Bruxelles; les conclusions de cette réunion ont été rappelées par la Commission par lettres du 17 janvier 2008 et du 30 janvier 2008.
(33)
Par lettre du 30 janvier 2008, la Pologne a informé la Commission que deux soumissionnaires avaient été invités à négocier avec le Trésor public. Par lettre du 14 février 2008 (enregistrée le 19 février 2008), la Pologne a indiqué que le processus de privatisation du chantier naval de Gdynia s'achèverait d'ici à l'été 2008. La Commission a répondu par lettre du 28 février 2008.
(34)
Par lettre du 29 février 2008 (enregistrée le 3 mars 2008), la Pologne a présenté un premier projet de nouveau plan de restructuration, élaboré par un des soumissionnaires, la société Amber Sp. z o.o. Le 20 mars 2008, cette société a bénéficié d'une exclusivité de négociation temporaire et, le 9 avril 2008, elle a transmis par courriel (enregistré le 24 avril 2008) un projet de plan de restructuration actualisé. Des renseignements complémentaires ont été présentés par le soumissionnaire dans un document intitulé «Grandes lignes de la restructuration», transmis lors de la réunion du 10 avril 2008 et enregistré le 18 avril 2008. Les informations préparées par le second soumissionnaire ont été transmises plus tard, par lettre du 7 avril 2008 (enregistrée le 18 avril 2008), après envoi d'un rappel le 18 mars 2008.
(35)
La Pologne a transmis des informations sur l'avancée des négociations avec Amber Sp. z o.o., soumissionnaire exclusif, par lettres du 28 mars 2008 (enregistrée le jour même), du 7 avril 2008 (enregistrée le 18 avril 2008), du 23 avril 2008 (enregistrée le jour même) et du 25 avril 2008 (enregistrée le jour même). Une réunion entre les services de la Commission et les représentants du chantier naval de Gdynia, de la société Amber Sp. z o.o. et des autorités polonaises s'est tenue à Varsovie le 10 avril 2008. La Pologne a transmis le compte rendu de cette réunion à la Commission par lettre du 7 mai 2008 (lettre enregistrée le 13 mai 2008).
(36)
La Commission a communiqué ses observations sur l'état d'avancement du processus de privatisation par lettres du 21 avril 2008 et du 30 avril 2008.
(37)
Par lettre du 12 mai 2008 (enregistrée le jour même), la Pologne a informé la Commission que la société Amber Sp. z o.o. s'était retirée du processus de privatisation. Enfin, par lettre du 26 mai 2008 (enregistrée le 27 mai 2008), les autorités polonaises ont informé la Commission que le 15 mai 2008, le ministre du Trésor public avait décidé de mettre un terme au processus de privatisation au moyen d'une procédure d'invitation à négocier adressée aux soumissionnaires dont les offres avaient été acceptées dans la procédure lancée en 2007.
(38)
La Pologne a également indiqué à la Commission que les autorités polonaises avaient pris des mesures pour relancer le processus de privatisation, dans l'intention de conclure des accords de privatisation en novembre 2008. À partir du 3 juin 2008, la Pologne a transmis à la Commission un rapport quotidien sur les mesures prises par les différentes parties intéressées dans le cadre du nouveau processus de privatisation. Par lettre du 6 juin 2008 (enregistrée le jour même), la Pologne a présenté à la Commission un document intitulé «Note d'information sur le chantier naval de Gdynia», daté du 2 juin 2008 (ci-après «note d'information de 2008»).
(39)
À la demande et en présence des autorités polonaises, les services de la Commission ont rencontré, le 10 juin 2008, les représentants de la société ISD Polska, présentée à la Commission comme un acquéreur potentiel pour le chantier naval de Gdynia. Le 13 juin 2008, la Commission a de nouveau rencontré les autorités polonaises.
(40)
Par lettre du 26 juin 2008 (enregistrée le jour même), la Pologne a transmis un projet de plan de restructuration commun aux chantiers navals de Gdynia et de Gdansk, élaboré par ISD Polska (propriétaire du chantier naval de Gdansk), ainsi qu'un projet de plan de restructuration du chantier naval de Gdynia élaboré par la société Polish Shipbuilding Company (ci-après «PSC»).
(41)
Par lettre du 4 juillet 2008, la Commission a demandé des explications sur certains points concernant le projet de plan de restructuration élaboré par ISD Polska. Les autorités polonaises ont répondu par lettres des 7 et 8 juillet 2008 (enregistrées le jour même). Le 8 juin 2008, les représentants des autorités polonaises, d'ISD Polska et de la Commission se sont rencontrés.
(42)
Par lettre du 14 juillet 2008, la Pologne s'est engagée à transmettre à la Commission un plan de restructuration complet au plus tard le 12 septembre 2008.
(43)
Le 16 juillet 2008, la Commission a provisoirement adopté l'appréciation et les conclusions exposées dans le projet de décision d'ouvrir la procédure formelle d'examen, qui constatait que l'aide d'État en faveur du chantier naval de Gdynia n'était pas compatible avec le marché commun et devait être récupérée. À la lumière de la lettre de la Pologne du 14 juillet 2008, la Commission a cependant décidé de reporter l'adoption de cette décision afin de pouvoir évaluer si le nouveau plan de restructuration que les autorités polonaises lui devaient transmettre avant le 12 septembre 2008 modifierait radicalement la situation et permettrait de considérer l'aide comme compatible avec le marché commun.
(44)
Par la suite, la Pologne a tenu la Commission régulièrement informée (chaque semaine) de l'état d'avancement du processus de privatisation (lettres du 28 juillet, du 4 août, du 12 août, du 21 août, du 25 août, du 1er septembre, du 8 septembre, du 16 septembre et du 23 septembre, enregistrées le jour même).
(45)
Par lettre du 18 juillet (enregistrée le 21 juillet), la Pologne a demandé l'organisation de trois cycles de consultation avec les services de la Commission au sujet du projet de plan de restructuration afin d'en préparer la version finale en tenant compte des observations des services de la Commission. Par lettre du 31 juillet 2008, la Commission a approuvé le calendrier des réunions.
(46)
Toutefois, la première réunion officieuse entre les autorités polonaises et les services de la Commission ne s'est tenue que le 21 août 2008. La réunion suivante avec les autorités polonaises et en présence de représentants d'ISD Polska a eu lieu le 2 août 2008. Le 28 août 2008, la Pologne a présenté de manière informelle le projet de plan de restructuration élaboré par ISD Polska et, le 8 septembre 2008, elle en a présenté une version modifiée.
(47)
Par lettre du 12 septembre 2008 (enregistrée le jour même), les autorités polonaises ont présenté le plan définitif élaboré par ISD Polska pour la restructuration des chantiers navals de Gdynia et de Gdansk.
(48)
Par lettre du 16 septembre 2008 (enregistrée le 17 septembre 2008), la Pologne a présenté un projet d'accord de privatisation entre la société ISD Polska et le ministère polonais du Trésor public.
(49)
Le 30 septembre 2008, les autorités polonaises ont rencontré la Commission en présence de représentants d'ISD Polska.
(50)
Par lettre du 27 octobre 2008, la Commission a communiqué aux autorités polonaises les conditions générales d'application de la présente décision. Par lettre du 3 novembre 2008 (enregistrée le 4 novembre 2008), la Pologne s'est engagée à respecter l'ensemble de ces conditions. La Commission a accepté l'engagement des autorités polonaises, par lettre du 6 novembre 2008.
(51)
Par lettre du 14 juin 2007, la Commission a demandé aux autorités polonaises de lui fournir un récapitulatif des mesures financières relevant d'une aide d'État prises en faveur du chantier naval depuis l'adhésion de la Pologne à l'UE le 1er mai 2004. La Pologne a répondu par lettre du 11 juillet 2007 (enregistrée le jour même). Par lettre du 13 novembre 2007, la Commission a demandé des explications complémentaires, que la Pologne a fournies par lettre du 9 janvier 2008 (enregistrée le jour même). La Pologne a informé la Commission de mesures supplémentaires prises en faveur du chantier naval de Gdynia par lettres du 6 décembre 2007 (enregistrée le jour même), du 12 février 2008 (enregistrée le 13 février 2008) et du 6 juin 2008 (enregistrée le jour même).
II. DESCRIPTION DÉTAILLÉE DE L'AIDE
1. ENTREPRISE
(52)
Le bénéficiaire de l'aide financière est le chantier naval de Gdynia, entreprise implantée dans l'agglomération formée par Gdansk, Gdynia et Sopot (nord de la Pologne).
(53)
La Commission considère que, conformément aux principes régissant les aides d'État, les entreprises de cette région sont admissibles au bénéfice d'un soutien par les Fonds structurels au titre de l'objectif «convergence» (4) et par le Fonds de cohésion (5). Les entreprises de cette région sont potentiellement admissibles, en particulier, au bénéfice d'une aide dans le cadre du Programme opérationnel régional qui couvre les axes prioritaires ayant pour objectif de soutenir les petites et moyennes entreprises, d'agir en faveur de l'innovation et du transfert de technologie (dans le but de créer des emplois durables) et de développer les infrastructures sociales et éducatives afin de répondre aux besoins en matière de formation professionnelle et de formation tout au long de la vie. Les entreprises de cette région sont aussi admissibles au bénéfice d'un soutien au titre des programmes opérationnels «Économie innovante» et «Ressources humaines», ce dernier ayant été spécialement conçu pour aider les entreprises et le marché du travail à s'adapter aux mutations économiques, notamment aux processus de restructuration.
(54)
Le chantier naval de Gdynia est présent dans les secteurs suivants: construction navale, fabrication de coques de navires, construction de ponts métalliques, services dans le domaine de la construction navale et activités connexes.
(55)
Les principaux actionnaires du chantier naval de Gdynia (6) sont le Trésor public polonais (32 % des actions, 35 % des droits de vote), l'entreprise privée Ray Car Carriers LTD (16 % des actions, 22 % des droits de vote), Korporacja Polskie Stocznie SA (10 % des actions, 6 % des droits de vote), Agencja Rozwoju Przemysłu SA (l'agence de développement industriel, ci-après «l'ARP», 9 % des actions, 13 % des droits de vote) et Stoczniowy Fundusz Inwestycyjny S.A. (7 % des actions, 5 % des droits de vote). Aucun autre actionnaire ne détient de participation supérieure à 4 %.
(56)
Le chantier naval de Gdynia est la société mère du groupe Chantiers navals de Gdynia, qui compte 12 filiales. Il y a peu de temps encore, Stocznia Gdansk S.A. (le chantier naval de Gdansk) faisait partie de ces filiales, mais en vertu de l'accord conclu en octobre 2007, le chantier naval de Gdynia a vendu toutes ses actions dans cette entreprise au nouvel actionnaire majoritaire de celle-ci. Néanmoins, entre 1998 et l'automne 2006, le chantier naval de Gdynia a détenu une participation majoritaire dans Stocznia Gdansk S.A. (précédemment dénommée «Stocznia Gdansk - Grupa Stoczni Gdynia»); de ce fait, la restructuration des deux chantiers navals a été menée en parallèle.
(57)
Dans le secteur de la construction navale, le chantier naval de Gdynia construit principalement des porte-conteneurs d'une capacité de chargement comprise entre 1 100 et 5 000 EVP et des transbordeurs de véhicules d'une capacité de chargement comprise entre 2 100 et 6 000 véhicules. Le reste de sa production se compose de navires polyvalents, navires-citernes, chimiquiers, vraquiers et méthaniers.
(58)
Dans le segment des porte-conteneurs d'une capacité inférieure ou égale à 3 000 EVP, les principaux concurrents sont les chantiers navals allemands Aker Ostsee et Volkswerft Stralsund, ainsi que des chantiers navals coréens et chinois. Dans le segment des transbordeurs de véhicules, le chantier naval construit les plus grands navires au monde (en tonnes de port en lourd, ou tpl) et sa part des commandes mondiales en navires de ce type s'établit à 11 % (7). Aucun autre chantier naval de l'UE ne construit de transbordeurs de véhicules de cette taille et le seul concurrent européen sur ce marché est le chantier croate Uljanik. Les autres concurrents sont des chantiers navals coréens et japonais.
(59)
Entre 2002 et 2006, le chantier naval de Gdynia a construit 48 navires. En 2004, le volume de son carnet de commandes (mesuré en TBC, tonnage brut compensé) le classait au 13e rang mondial. En 2005, il n'était plus que vingt et unième, mais il restait le plus grand chantier naval européen.
(60)
Son carnet de commandes actuel [avril 2008 (8)] porte sur 16 contrats (12 transbordeurs de véhicules et 4 porte-conteneurs) représentant un volume total de 581 000 TBC, à livrer en 2008 et 2009.
(61)
Les principales installations de production du chantier naval de Gdynia sont deux cales sèches, SD I et SD II.
(62)
En août 2007, le chantier naval de Gdynia employait 4 611 travailleurs (9) (dont 68 % directement impliqués dans le processus de production), soit 26 % de moins qu'en décembre 2004, lorsque le chantier employait 6 249 travailleurs (10).
(63)
Le groupe Chantiers navals de Gdynia a commencé à rencontrer des difficultés en 2002. Le plan de restructuration de 2004 indique que la situation financière précaire du chantier naval résulte de facteurs externes, au nombre desquels la concurrence asiatique, l'appréciation du zloty par rapport au dollar, l'augmentation des prix de l'acier, un accès au financement des navires rendu plus difficile après la faillite de Stocznia Szczecin Port Holding S.A., et l'effondrement d'un portique de manutention au cours d'un violent orage en 1999. D'autres facteurs d'ordre plus interne sont aussi évoqués. Dans ses efforts pour remplir son carnet de commandes, notamment après l'augmentation des capacités de production résultant de l'acquisition du chantier naval de Gdansk en 1998, le chantier naval de Gdynia a fait plusieurs choix de gestion qui se sont révélés problématiques. Des risques ont été pris tant au niveau de la conception des navires que sur le plan technologique, financier et commercial (produits nouveaux, prototypes, construction non rentable de navires nouveaux pour le chantier: cargos, chimiquiers, navires rouliers, méthaniers, vraquiers, navires de charge). De même, le rythme auquel les coûts de production ont été réduits n'a pas été satisfaisant.
(64)
Ces difficultés ont perduré durant tout le processus de privatisation. Le plan de restructuration de 2006 indique que ces difficultés persistantes ont pour origine l'appréciation du zloty par rapport au dollar et une augmentation des prix de l'acier sans précédent, qui n'ont pas été répercutées dans les contrats conclus par le chantier. Il incrimine également le manque de ressources pour financer une série d'opérations de restructuration d'envergure.
(65)
Les difficultés financières du groupe ont entraîné des retards dans le paiement de factures à l'égard d'organismes publics ou de sociétés privées et dans le versement des salaires, des pénuries de matières premières, un ralentissement de la production, une augmentation des coûts (main-d'œuvre, pénalités) ainsi qu'un retard dans l'exécution des contrats.
(66)
La situation financière du chantier naval de Gdynia n'a fait que se détériorer.
Tableau 1
Activité opérationnelle du chantier naval de Gdynia
(en millions de PLN)
2002
2003
2004
2005
2006
2007
Chiffre d'affaires
1 724
891
1 327
1 599
1 259
1 040
Résultat
- 477
- 190
-77
- 114
- 292
- 311
Fonds propres
- 288
- 285
- 576
- 928
Sources: plan de restructuration de 2006 et note d'information.
(67)
Par ailleurs, le chantier naval prévoit encore des pertes considérables en 2008 et 2009 en liaison avec l'exécution des commandes en cours (11).
2. DÉCISION D'OUVRIR LA PROCÉDURE PRÉVUE À L'ARTICLE 88, PARAGRAPHE 2, DU TRAITÉ CE
(68)
La Commission a constaté, dans sa décision d'ouvrir la procédure formelle d'examen, que certaines des mesures notifiées conformément à la procédure prévue au point 3 de l'annexe IV du traité d'adhésion constituaient une aide nouvelle, car soit elles avaient été accordées après l'adhésion de la Pologne à l'UE (1er mai 2004) soit elles n'avaient pas encore été accordées à la date d'adoption de ladite décision. La Commission a énuméré ces mesures au point B de l'annexe I de sa décision.
(69)
La Commission a aussi établi que certaines mesures énumérées au point A de l'annexe I de la décision avaient été accordées au chantier naval de Gdynia avant le 1er mai 2004 et ne s'appliquaient pas après l'adhésion, au sens du point 3 de l'annexe IV du traité d'adhésion; de ce fait, elles n'ont pas été examinées dans le cadre de la procédure prévue par l'article 88, paragraphe 2, du traité CE. Ces mesures ne sont donc pas couvertes par la présente décision. Néanmoins, il importe d'en tenir compte dans l'évaluation de la compatibilité des mesures accordées après l'adhésion avec le marché commun.
(70)
S'agissant des mesures énumérées au point B de l'annexe de la décision d'ouvrir la procédure formelle d'examen, la Commission a fait valoir qu'avant l'adhésion, aucune décision juridiquement contraignante ne les concernant n'avait été prise, même si elle a reconnu l'existence d'un certain nombre de démarches préliminaires en ce sens.
(71)
En ce qui concerne la restructuration des dettes à l'égard d'organismes publics conformément à la procédure dite du chapitre 5a, prévue par la loi du 30 octobre 2002 relative aux aides d'État en faveur des entreprises revêtant une importance significative pour le marché du travail, telle que modifiée (12), la Commission a affirmé que la décision juridiquement contraignante pour une telle restructuration est la «décision de restructuration» prise par le président de l'ARP, l'agence gouvernementale chargée de gérer les procédures menées sur la base du chapitre 5a. En l'espèce toutefois, aucune décision de ce type n'avait été prise avant l'adhésion (13). La décision du président de l'ARP du 19 avril 2004 confirmant le plan de restructuration de 2004 ne remplissait pas les exigences de procédure et de fond qui auraient permis de la considérer comme une décision de restructuration.
(72)
En ce qui concerne les intérêts échus sur les dettes à l'égard d'organismes publics, la Commission a accepté les explications de la Pologne, qui indique qu'en raison de leur caractère auxiliaire, ces intérêts seront automatiquement annulés en même temps que le principal, sans qu'il soit nécessaire de publier une décision spécifique.
(73)
En ce qui concerne une série de mesures telles que des garanties sur la production, une injection de capital, l'émission d'obligations et la conversion de créances en actions, identifiées en tant que mesures 28 à 34 au point B de l'annexe I de la décision, la Commission n'a trouvé aucun élément de preuve attestant l'existence d'actes juridiquement contraignants les concernant. La Commission a en particulier répondu à l'argument principal avancé par la partie polonaise, à savoir que ces mesures figurent dans le plan de restructuration du chantier naval de Gdynia de 2004 qui a été confirmé par le conseil d'administration du chantier, et qu'en approuvant ce plan, les représentants du Trésor public ont engagé les autorités compétentes à mettre ces mesures en œuvre.
(74)
La Commission estime en particulier qu'en l'absence d'action en ce sens de la part des actionnaires, le conseil d'administration n'avait pas compétence pour prendre une décision ayant des répercussions financières pour les actionnaires. Elle considère également que, même en supposant que le conseil d'administration ait été habilité à prendre de telles décisions au nom et pour le compte des actionnaires, on peut se demander si cette décision constitue une obligation positive pour le Trésor public d'octroyer une aide d'État, dans la mesure où il n'est normalement pas possible d'assimiler des mesures prises par l'État agissant en tant qu'acteur du marché à des mesures prises par l'État pour réaliser divers objectifs d'intérêt public.
(75)
En ce qui concerne la mesure 32 de la partie B de l'annexe I de la décision (recapitalisation de 40 millions de PLN), la Commission doutait que l'engagement pris par le Trésor public d'augmenter le capital avant l'adhésion de la Pologne à l'UE soit un acte juridique valable, dans la mesure où l'exigence d'enregistrement de toute augmentation de capital d'une entreprise par la juridiction compétente dans les 6 mois n'avait pas été respectée.
(76)
Ayant constaté qu'une série de mesures en faveur du chantier naval de Gdynia constituaient une aide nouvelle, la Commission a fait part de ses doutes quant au respect des conditions permettant l'octroi de cette aide en tant qu'aide à la restructuration.
3. OBSERVATIONS FORMULÉES PAR DES TIERS
a) Observations formulées par le chantier naval de Gdynia
(77)
Le bénéficiaire a présenté deux types d'arguments: des arguments concernant la compétence de la Commission à statuer sur les mesures énumérées dans la partie B de l'annexe I de la décision et des arguments concernant les doutes de la Commission sur la compatibilité de l'aide avec le marché commun (dans le cas où elle serait reconnue comme une aide nouvelle).
(78)
En ce qui concerne la restructuration des dettes à l'égard d'organismes publics conformément à la procédure du chapitre 5a, le bénéficiaire a avancé que le fait d'accorder l'aide constituait en réalité la décision de restructuration du président de l'ARP. Il a cependant maintenu (comme la Pologne au cours de la première phase de la procédure formelle d'examen menée par la Commission) que la décision pertinente avait été prise par le président de l'ARP le 19 avril 2004, c'est-à-dire avant l'adhésion de la Pologne à l'UE.
(79)
Le bénéficiaire a affirmé que c'était l'accord de tous les créanciers publics en faveur d'une restructuration conformément à la procédure du chapitre 5a qui constituait l'octroi de l'aide, et que celui-ci était intervenu avant l'adhésion de la Pologne à l'UE (14).
(80)
En ce qui concerne les intérêts échus sur les dettes à l'égard d'organismes publics soumises à restructuration conformément à la procédure du chapitre 5a, le bénéficiaire a affirmé (contrairement à la position présentée par la Pologne au cours de la première phase de la procédure formelle d'examen menée par la Pologne), qu'après le 30 juin 2003, aucun intérêt de retard n'avait été perçu.
(81)
En ce qui concerne la mesure 32 (recapitalisation), le bénéficiaire a affirmé que le montant précis de l'engagement de l'État était connu avant l'adhésion de la Pologne à l'UE, et donc que cette aide devait être considérée comme ayant été accordée avant l'adhésion.
(82)
Le bénéficiaire a aussi formulé des observations sur d'autres éléments de la décision. Il a affirmé, en particulier, que les garanties sur la production que l'organisme public de crédit à l'exportation (KUKE) avait accordées au chantier naval ne constituaient pas une aide d'État. Le bénéficiaire considère que le système de garantie du KUKE est un système autofinancé dans lequel - à long terme - les primes perçues dépassent le risque couvert et les montants effectivement versés. Il a par ailleurs décrit les conditions auxquelles le KUKE octroie ces garanties (primes et type de sûretés exigées).
(83)
En ce qui concerne l'obligation de limiter l'aide au minimum nécessaire, le bénéficiaire a affirmé que le montant total de l'aide a été limité au strict minimum et que l'octroi d'une aide plus importante serait justifié, si cette aide était accessible. En outre, le bénéficiaire a suggéré que même si la Commission appliquait une définition étroite des coûts de restructuration (en en excluant les coûts d'exploitation du chantier naval), la part de financement de ces coûts sur des ressources exemptes d'aide d'État serait de l'ordre de 30 %, un niveau compatible avec les lignes directrices concernant les aides à la restructuration de 1999 (15).
(84)
Le bénéficiaire a également maintenu que l'aide d'État au chantier naval de Gdynia ne faussait pas la concurrence en Europe, affirmant que la menace réelle pour les chantiers navals européens venait de la concurrence exercée par les chantiers des pays d'Extrême-Orient. Le bénéficiaire a reconnu que d'autres chantiers navals européens construisaient aussi des porte-conteneurs, principalement en Allemagne, mais il a fait valoir que les porte-conteneurs construits en Allemagne étaient différents du point de vue de leur conception et de leurs caractéristiques techniques. Le bénéficiaire a assuré qu'aucun autre chantier naval de l'UE ne construisait de transbordeurs de véhicules, segment du marché sur lequel le chantier naval de Gdynia n'avait donc aucun concurrent dans l'UE.
(85)
Le bénéficiaire a aussi indiqué que sa restructuration serait définitivement achevée d'ici à la fin de 2007.
b) Observations formulées par d'autres parties concernées
(86)
Le Danemark et l'organisation Danish Maritime ont soutenu la Commission dans ses efforts visant à s'assurer que l'aide d'État était accordée dans le respect des dispositions en vigueur. Ils ont souligné qu'en raison d'une concurrence rude sur le marché mondial de la construction navale, une partie des chantiers navals danois avait fermé ou voyait se profiler le spectre de la faillite sans bénéficier de la moindre aide d'État. Ils ont aussi confirmé que la gamme de produits proposée par les chantiers navals danois était proche de celle des chantiers polonais et que toute forme de concurrence déloyale pourrait avoir des répercussions négatives sur les chantiers danois. Le Danemark a aussi demandé à la Commission qu'elle impose au chantier naval de Gdynia de réduire ses capacités de production afin que l'aide d'État ne contribue pas à augmenter encore l'excédent de capacités de production au niveau mondial.
(87)
La société Ray Car Carriers, principal client du chantier naval de Gdynia et, simultanément, actionnaire minoritaire de l'entreprise, a souligné l'importance du chantier naval pour son activité, compte tenu des contrats qui lient les deux entreprises. Ray Car Carriers s'est dit convaincue que, grâce à ses travailleurs et à ses cadres hautement qualifiés, le chantier pouvait devenir un des meilleurs en Europe, pour autant qu'il soit restructuré et bénéficie d'une aide d'État à cet effet.
(88)
Le syndicat Solidarność a indiqué que la situation du chantier naval se détériorait, faisant valoir la nécessité d'une restructuration urgente. Il a décrit certaines des mesures de restructuration déjà prises par le chantier naval et s'est dit convaincu que, grâce à la technologie et aux travailleurs dont il dispose, le chantier pouvait rejoindre le groupe des chantiers rentables en Europe. L'aide de l'État était donc nécessaire pour mettre en œuvre le plan de restructuration.
(89)
L'Union des employeurs de l'industrie maritime «Forum Okrętowe» a expliqué les causes des difficultés du chantier naval et s'est exprimée en faveur du processus de restructuration et de l'octroi de l'aide d'État nécessaire.
c) Observations formulées par la Pologne
(90)
La Pologne, comme le bénéficiaire, a présenté des observations en réponse à la décision portant aussi bien sur les compétences de la Commission que sur la compatibilité de l'aide.
(91)
En ce qui concerne la restructuration des dettes à l'égard d'organismes publics conformément à la procédure du chapitre 5a, la Pologne n'a présenté aucun autre argument. Cependant, en réponse aux observations du bénéficiaire, elle a contesté l'interprétation que celui-ci faisait de la législation polonaise.
(92)
S'agissant des mesures 28 à 34 énumérées dans la partie B de l'annexe I de la décision d'ouvrir la procédure formelle d'examen, la Pologne n'a pas soutenu les conclusions de la Commission. Elle a en revanche présenté un nouvel argument, assurant que les déclarations des représentants de différentes autorités publiques au sein de l'équipe chargée de l'industrie de la construction navale concernant l'intention d'étendre les mesures devaient être considérées comme des promesses administratives. Ces déclarations avaient été faites avant l'adhésion de la Pologne à l'UE.
(93)
En ce qui concerne la mesure 32 (recapitalisation), la Pologne a affirmé que, si le Trésor public avait participé à l'assemblée des actionnaires en tant que propriétaire du chantier naval de Gdynia, cette action ne pouvait pas être dissociée de celles qu'il accomplit en tant qu'organe chargé de l'octroi de l'aide d'État.
(94)
Simultanément, la Pologne reconnaît que, si les actions liées à la recapitalisation relèvent du domaine de la propriété (dominium) et sont soumises aux dispositions de droit civil, en cas d'augmentation du capital social d'entreprises par le Ministre (Trésor public), celui-ci est tenu de respecter des dispositions supplémentaires de droit public, qui ne s'appliquent pas aux acteurs du marché ordinaires (imperium).
(95)
Ensuite, la Pologne a expliqué que la règle des 6 mois (délai pour enregistrer les souscriptions d'actions auprès d'une juridiction) était une exigence purement formelle qui n'avait aucune influence sur la définition du moment auquel naissait l'obligation, pour l'actionnaire, de souscrire une action. La Pologne maintenait que cette obligation était née en 2004, avant l'adhésion de la Pologne à l'UE, et que sa réalisation «exigeait uniquement l'adoption d'une nouvelle résolution relative à l'augmentation du capital du chantier naval, ce qui a été fait le 4 mars 2005». La souscription d'actions par le Trésor public est intervenue plus tard (le 23 juin 2005).
(96)
Concernant la compatibilité de l'aide nouvelle avec le marché commun, la Pologne a affirmé que le plan de restructuration de 2004 constituait une base économique solide pour le processus de restructuration du chantier. La Pologne a admis que le processus de restructuration était mené avec des moyens financiers limités. La Pologne a ensuite décrit brièvement les mesures de restructuration figurant dans le plan de restructuration de 2004, dans le but de démontrer qu'elles ne se limitaient pas à une restructuration financière. La Pologne a défendu les mesures compensatoires proposées dans le plan de restructuration de 2004, adoptées au niveau du groupe Chantiers navals de Gdynia. En ce qui concerne l'exigence de limiter l'aide au minimum nécessaire, la Pologne a assuré que l'aide ne serait pas utilisée à d'autres fins que la restructuration et elle a affirmé que l'intensité de l'aide s'élevait à 31 %, exprimée en pourcentage de l'aide dans le total des coûts de restructuration, coûts d'exploitation compris. La Pologne a affirmé qu'il convenait de considérer comme faisant partie de la «contribution propre» la renégociation des prix fixés dans les contrats, de même que le cumul des bénéfices et du solde de liquidités positif qui seront générés par le chantier à l'avenir.
(97)
La Pologne a joint une description détaillée du fonctionnement du système de garantie géré par le KUKE et a affirmé que ces garanties ne constituaient pas des aides d'État.
4. CHRONOLOGIE DES ÉVÉNEMENTS DÉTERMINANTS SURVENUS APRÈS L'ADOPTION PAR LA COMMISSION DE LA DÉCISION D'OUVRIR LA PROCÉDURE FORMELLE D'EXAMEN
(98)
La procédure d'examen menée par la Commission et les événements survenus pendant son déroulement sont exposés brièvement ci-dessous.
(99)
En réponse à la décision de la Commission d'ouvrir la procédure formelle d'examen, les autorités polonaises ont présenté, à l'automne 2005, des arguments de deux types: premièrement, en contestant les compétences de la Commission à statuer sur les mesures recensées dans la décision en tant qu'aide nouvelle et, deuxièmement, en affirmant que même si ces mesures constituaient une aide nouvelle, elles seraient compatibles (en tant qu'aide à la restructuration) avec le marché commun. Le chantier naval de Gdynia a réagi de la même manière. Les deux positions sont décrites plus haut.
(100)
Pour défendre sa position sur la compatibilité de l'aide, la Pologne a transmis à la Commission le plan de restructuration du chantier naval de Gdynia de 2004, identique à celui sur la base duquel la Commission avait ouvert la procédure formelle d'examen en raison de doutes quant à sa crédibilité et à sa fiabilité. La Commission a cependant examiné avec soin le plan de restructuration de 2004, en demande l'aide d'un consultant externe. Elle a ainsi constaté que ce plan ne remplissait aucune des conditions permettant d'autoriser une aide à la restructuration, arrêtées dans les lignes directrices applicables. À l'occasion de la réunion du 22 février 2006, la Commission a exposé ses principaux doutes aux autorités polonaises. Elle a aussi attiré leur attention sur les lacunes essentielles du plan de restructuration de 2004: faiblesse des investissements et de productivité attendue, coûts de production élevés (principalement les frais généraux) et renforcement insuffisant du capital de base du chantier naval. L'aide accordée au chantier devait être considérée comme une aide au fonctionnement soutenant la restructuration des dettes et la continuité de l'activité du chantier naval.
(101)
En décembre 2005, la Commission a appris de sources publiques (16) la création de Korporacja Polskie Stocznie (ci-après «KPS»), société de capitaux détenue par l'État, dans le but de réunir les trois principaux chantiers navals polonais (Gdynia, Gdansk et Szczecin) en une seule structure (ci-après «plan de consolidation»). Le rôle principal de KPS consistait à garantir le financement de l'activité de production de ces chantiers. La Pologne n'a informé la Commission de ce plan de consolidation à aucune étape de la procédure (ni avant ni après l'adoption de la décision d'ouvrir la procédure formelle d'examen).
(102)
Simultanément, la Commission a appris par des communiqués de presse le déroulement de pourparlers concernant la vente des chantiers navals de Gdynia et de Gdansk à des investisseurs stratégiques et la séparation des deux entreprises qui, jusqu'alors, opéraient dans le cadre d'un même groupe. Par lettre du 13 janvier 2006, la Commission a demandé des éclaircissements sur la stratégie réelle du gouvernement polonais concernant le chantier naval de Gdynia.
(103)
Par lettre du 20 février 2006, la Pologne a répondu en expliquant qu'un plan de consolidation avait en effet été envisagé par le passé, mais qu'il avait été abandonné et qu'une nouvelle stratégie de restructuration de l'industrie de la construction navale polonaise serait adoptée sous peu.
(104)
Lors de la réunion du 22 février 2006 et par lettre du 13 mars 2006, les autorités polonaises ont informé la Commission que le plan de restructuration de 2004 était devenu obsolète et qu'il devait être modifié. Elles se sont engagées à communiquer le nouveau plan de restructuration au plus tard en juin 2006. Elles ont aussi présenté les grandes caractéristiques de la nouvelle stratégie de restructuration de l'industrie de la construction navale polonaise. Premièrement, le chantier naval de Gdansk devait être séparé le plus rapidement possible du groupe Chantiers navals de Gdynia. Deuxièmement, le gouvernement devait permettre l'injection de capitaux privés dans les chantiers navals de Gdansk et de Gdynia, avec pour objectif à long terme la privatisation complète des deux chantiers.
(105)
Le 19 avril 2006, l'assemblée générale des actionnaires du chantier naval de Gdynia a décidé d'une augmentation du capital de l'entreprise de 300 millions de PLN. La direction a été chargée de trouver des investisseurs intéressés par la souscription d'actions dans le cadre de cette augmentation de capital. La note d'information de mai 2006 a donc été mise à la disposition d'investisseurs potentiels le 10 mai 2006 et le consultant en privatisation du chantier naval de Gdynia s'est adressé directement à 80 investisseurs potentiels. Le chantier naval de Gdynia a reçu deux offres préliminaires de souscription d'actions: l'une du producteur d'acier ukrainien Donbas, l'autre du principal client du chantier naval, l'entreprise Ray Car Carriers. Finalement, les deux sociétés ont déposé, le 28 août 2006, des offres fermes, subordonnées néanmoins au remboursement et à l'annulation des dettes par le vendeur, c'est-à-dire l'État. Conformément au calendrier présenté par la Pologne (lettre du 26 septembre 2006), les négociations avec les deux soumissionnaires devaient s'achever fin octobre 2006 et la souscription des nouvelles actions devait avoir lieu avant le 15 décembre 2006.
(106)
La Commission a reçu le premier projet du plan de restructuration de 2006 le 9 juin 2006. Après avoir effectué une visite au chantier naval et demandé l'avis du consultant externe, les services de la Commission ont fait part, le 13 juin 2006 lors de la visite de l'entreprise puis par écrit le 17 juillet suivant, de craintes sérieuses concernant ce projet, en indiquant que le plan de restructuration ne semblait pas suffisamment vaste pour garantir le rétablissement de la viabilité à long terme du chantier, que le financement de la restructuration n'était pas garanti, et enfin qu'aucune mesure compensatoire n'était proposée. Compte tenu du fait que le chantier dépendait constamment des garanties accordées par le KUKE, qui est une agence publique, pour financer la construction des navires, la Commission a averti le chantier naval et les autorités polonaises que ces garanties constituaient une aide d'État.
(107)
Malgré ces avertissements, le plan de restructuration présenté par la Pologne en septembre 2006, avec deux mois de retard, n'était pas fondamentalement différent de sa première version. Les éléments du plan de restructuration de 2006 qui ont été le plus critiqué par la Commission sont exposés ci-après.
(108)
Lors de la réunion du 7 décembre 2006, puis par lettre du 29 janvier 2007, la Commission a expliqué aux autorités polonaises qu'un examen préliminaire faisait ressortir que le plan de restructuration de 2006 ne remplissait aucune des conditions permettant d'autoriser une aide à la restructuration conformément aux lignes directrices actuellement en vigueur.
(109)
Lors de cette réunion, les autorités polonaises ont déclaré qu'elles avaient l'intention de relancer le processus de privatisation du chantier naval de Gdynia au moyen d'une procédure ouverte et transparente en vue d'attirer un investisseur privé qui devrait prendre le plein contrôle du chantier naval. La Pologne a affirmé que le processus de privatisation devrait être achevé en juin 2007. Dans l'attente de l'élaboration des documents nécessaires à la privatisation et afin de pouvoir transmettre des informations correctes aux investisseurs potentiels, la Pologne a demandé à la Commission son avis sur les mesures compensatoires obligatoires que le chantier naval de Gdynia devrait mettre en œuvre.
(110)
Au cours des mois suivants, le chantier naval de Gdynia a poursuivi ses discussions avec les deux investisseurs qui avaient déposé une offre en août 2006 (Donbas et Ray Car Carriers). Simultanément, le gouvernement élaborait une série de documents divers nécessaires à la privatisation, dans l'intention de relancer le processus au cas où les négociations en cours n'aboutiraient pas. En mai 2007, le gouvernement polonais a annoncé que les négociations avaient échoué et que le processus de privatisation était relancé. Par lettre du 22 juin 2007, la Pologne a présenté un nouveau calendrier de privatisation, qui prévoyait l'achèvement du processus en décembre 2007, soit 6 mois après le délai auquel la Pologne s'était initialement engagée en janvier 2007. Par lettre du 31 juillet 2007, la Commission a insisté sur le fait qu'il n'était pas possible de retarder davantage le processus de privatisation. Elle a aussi averti la Pologne que, dans la situation actuelle, il apparaissait que les conditions permettant de rétablir la viabilité à long terme du chantier et de financer, au moins en partie, la restructuration au moyen de ressources exemptes d'aide d'État n'étaient pas remplies.
(111)
Simultanément, à la suite d'un accord conclu entre Mme Neelie Kroes et M. Piotr Woźniak en décembre 2006, la Commission s'est engagée dans des discussions intenses avec les autorités polonaises et le chantier naval de Gdynia afin de définir les mesures compensatoires indispensables. Par lettre du 28 février 2007, la Pologne s'est engagée à fermer la cale SD I du chantier naval de Gdynia une fois les commandes actuelles achevées et après la réalisation des investissements nécessaires sur la cale sèche SD II, c'est-à-dire à partir de janvier 2010.
(112)
Afin de vérifier si cette proposition constituait réellement une mesure compensatoire, la Commission a demandé au chantier naval de Gdynia de lui transmettre un certain nombre d'informations. Enfin, par lettre du 31 juillet 2007, les services de la Commission ont informé la Pologne qu'ils acceptaient de considérer provisoirement la fermeture de la cale sèche SD I comme une mesure compensatoire suffisante, sous réserve que cette fermeture signifie la mise hors service de l'installation d'une manière telle qu'il soit définitivement impossible d'y assembler un navire ou de le mettre à l'eau et que la fermeture de la cale survienne le 1er septembre 2009 ou avant, si le navire 8185/04 (dernier navire du carnet de commandes du chantier naval au 8 mars 2007) était mis à l'eau plus tôt. Par ailleurs, en 2009, la cale SD I ne pourrait être utilisée que pour le montage de deux navires, opérations actuellement prévues sur cette cale en 2009 et qui ne peuvent pas être déplacées vers la cale SD II (méthaniers 8185/03 et 8185/04). Les éléments sur lesquels la Commission s'est fondée pour parvenir à ces conclusions sont exposés ci-après.
(113)
La nouvelle procédure de privatisation, fondée sur la loi du 30 août 1996 sur la vente et la privatisation des entreprises d'État, a été lancée au mois de juillet 2007. Le 5 juillet 2007, l'assemblée générale des actionnaires du chantier naval de Gdynia a décidé que le capital social de l'entreprise serait augmenté de 515 millions de PLN par émission d'actions par le Trésor public au cas où cette privatisation aboutirait. Une note d'information a été préparée en date du 4 juillet 2007. Elle a été mise à la disposition des investisseurs potentiels le 10 juillet 2007, c'est-à-dire le jour de la publication de l'invitation à soumissionner dans la presse nationale et internationale. Ainsi qu'il a été décrit dans la procédure exposée ci-dessus, la Commission a transmis ses observations sur la note d'information et la Pologne en a tenu compte de manière satisfaisante.
(114)
Constatant de nouveaux retards dans le processus de privatisation, la Commission a demandé aux autorités polonaises, par lettre du 3 octobre 2007, d'achever ce processus dans les meilleurs délais. Par lettre du 23 octobre 2007, la Pologne a informé la Commission que la privatisation ne serait pas achevée à la date prévue, c'est-à-dire à la fin de 2007. En contrepartie, la Pologne s'est engagée à entamer les discussions avec les investisseurs retenus à partir de janvier 2008. La Commission a de nouveau fait part de ses craintes concernant les retards par lettre du 30 novembre 2007 et a indiqué qu'elle attendait que le nouveau propriétaire du chantier naval de Gdynia présente un premier projet de plan de restructuration avant fin février 2008. Par la suite, la Commission a rappelé cette demande à plusieurs occasions. En outre, la Commission a souvent souligné l'importance de respecter scrupuleusement le calendrier de privatisation et a attiré l'attention sur le fait qu'il ne semblait pas justifié que la Pologne relance le processus de privatisation.
(115)
La Pologne a informé la Commission que la note d'information sur le chantier naval de Gdynia avait été demandée par onze entreprises et, qu'au 1er octobre 2007, quatre d'entre elles avaient déposé une offre préliminaire. Ces entreprises ont été autorisées à effectuer une vérification préalable («due diligence»). Finalement, avant l'expiration du délai (20 décembre 2007), trois offres fermes ont été déposées. Fin janvier 2008, la Pologne a décidé d'entamer des négociations avec deux investisseurs. À la mi-février 2008, elle a annoncé que le processus de privatisation du chantier naval de Gdynia s'achèverait à l'été 2008, soit un an plus tard que la date à laquelle la Pologne s'était initialement engagée en janvier 2007.
(116)
Le 20 mars 2008, un des investisseurs, la société Amber Sp. z o.o. (ci-après «Amber»), filiale de l'entreprise polonaise Zlomrex active dans la distribution d'acier, a bénéficié de droits de négociation exclusifs, renouvelés plusieurs fois et qui ont finalement expiré le 12 mai 2008.
(117)
Le 29 février 2008, la Pologne a transmis à la Commission un projet de plan de restructuration du chantier naval de Gdynia élaboré par Amber (17). En outre, par courriel du 9 avril 2008, Amber a présenté des prévisions financières actualisées. La Commission a formulé des observations orales sur ce projet lors de la réunion qui s'est tenue entre ses services, les autorités polonaises, les représentants d'Amber et ceux du chantier naval de Gdynia le 10 avril 2008 à Varsovie, ainsi que des remarques écrites, par lettre du 21 avril 2008.
(118)
Lors d'une réunion avec les autorités polonaises le 12 mai 2008, Amber a annoncé qu'elle se retirait du processus de privatisation du chantier naval de Gdynia. Le jour même, la Pologne en a informé la Commission. Dans une justification de sa décision adressée au Trésor public, Amber indique que la raison principale de son retrait était qu'à l'issue de la vérification préalable («due diligence») de la situation du chantier naval, elle était parvenue à la conclusion que le chantier ne serait pas rentable même après l'exécution des mesures de restructuration, y compris la réalisation d'investissements importants.
(119)
Le 15 mai 2008, les autorités polonaises ont décidé de clore le processus de privatisation au moyen d'une procédure d'invitation à négocier, adressée aux soumissionnaires dont les offres avaient été acceptées dans la procédure lancée en 2007.
(120)
Le 26 mai 2008, la Pologne a annoncé à la Commission que le processus de privatisation était de nouveau relancé. Dans les rapports quotidiens transmis par la suite, la Pologne a tenu la Commission informée des mesures prises par les autorités polonaises afin de trouver un acquéreur pour le chantier naval de Gdynia. Elle a transmis à la Commission plusieurs lettres d'investisseurs potentiels demandant à être tenus informés de l'état d'avancement du processus de privatisation et à recevoir la note d'information dès qu'elle serait prête.
(121)
Lors d'une réunion qui s'est tenue le 10 juin 2008, il est apparu clairement que les autorités polonaises menaient des pourparlers intensifs avec la société ISD Polska, actuel propriétaire du chantier naval de Gdansk, au sujet d'une acquisition éventuelle du chantier naval de Gdynia et de la fusion de deux entreprises. La Pologne a proposé de nouvelles mesures compensatoires et a indiqué que le nouvel investisseur exigeait une aide supplémentaire de l'État, condition de sa participation à la privatisation. La Pologne a également informé la Commission qu'ISD Polska préparait un plan de restructuration commun aux deux chantiers qui devait être transmis à la Commission au plus tard le 26 juin 2008, conformément à l'injonction de fournir des informations adoptée par la Commission en liaison avec l'affaire C 18/05 (18) concernant une aide d'État.
(122)
À la demande des autorités polonaises, la Commission a informé la Pologne et ISD Polska, lors de la réunion du 10 juin 2008, puis de nouveau lors de la réunion du 13 juin 2008, que certaines conditions générales devraient être remplies si ISD Polska devait acheter le chantier naval de Gdynia avec l'intention de lui faire mener une activité commune avec le chantier de Gdansk. Ces conditions étaient les suivantes: ISD Polska devrait présenter un plan de restructuration commun aux deux chantiers navals au plus tard le 26 juin 2006, l'entreprise devrait assumer le financement d'une part importante des coûts de restructuration et elle devrait mettre en œuvre des mesures compensatoires réelles, conformément aux lignes directrices applicables. La Commission a indiqué que la contribution propre proposée par ISD Polska pour couvrir les coûts de restructuration n'était pas suffisante, compte tenu du volume des aides d'État déjà obtenues par le chantier naval et de celles encore exigées par ISD Polska en liaison avec la privatisation.
(123)
Par lettre du 6 juin 2008, la Pologne a informé la Commission que le gouvernement avait adopté une décision, le 3 juin 2008, concernant une recapitalisation du chantier naval de Gdynia pour un montant de 515 millions de PLN, dans le but, entre autres, de couvrir les pertes attendues sur les contrats conclus pour la construction de navires.
(124)
Le 26 juin 2008, la Commission a reçu le projet de plan de restructuration de juin 2008 élaboré par ISD Polska et intitulé «Plan de restructuration du chantier Nowa Stocznia Gdansk-Gdynia», accompagné d'une description de la stratégie de restructuration commune aux chantiers navals de Gdansk et de Gdynia (ci-après «plan de restructuration commun (élaboré par ISD Polska)». La Commission a également reçu un projet de plan de restructuration daté de juin 2008 et élaboré par la société Polish Shipbuilding Company, intitulé «Plan de restructuration de Stocznia Gdynia S.A. pour les années 2008-2012» (ci-après «plan de restructuration élaboré par PSC»). Ces deux plans sont brièvement décrits ci-après.
(125)
Par lettre du 14 juillet 2008, la Pologne a informé la Commission que le processus de privatisation du chantier naval de Gdynia se poursuivait et elle a demandé un délai supplémentaire pour que les investisseurs potentiels puissent finaliser leur plan de restructuration. La Pologne s'est engagée à présenter le dernier plan de restructuration du chantier naval de Gdynia au plus tard le 12 septembre 2008.
(126)
La Commission a accepté d'attendre la présentation du dernier plan de restructuration avant de prendre une décision.
(127)
Le 12 septembre 2008, la Pologne a transmis le dernier «plan de restructuration du chantier Nowa Stocznia Gdansk-Gdynia» élaboré par ISD Polska (ci-après «plan de restructuration du 12 septembre 2008»), qui constitue essentiellement une actualisation du plan de restructuration commun du 26 juin 2008.
5. PLAN DE RESTRUCTURATION DE 2006
(128)
Le plan de restructuration de 2006 indiquait qu'il était devenu nécessaire de modifier le plan de restructuration de 2004 en raison de l'évolution de la situation macroéconomique, à savoir de l'appréciation du zloty par rapport au dollar américain (taux de change passé de 4,1 PLN pour 1 USD à 3,0 PLN pour 1 USD) et de l'augmentation des prix de l'acier, passés de 300 USD/t à 700 USD/t, ce qui avait des effets négatifs sur la situation économique du chantier naval, ainsi que de l'insuffisance de l'aide d'État accordée au chantier, ce qui explique que le plan de restructuration de 2004 n'ait pu être pleinement réalisé.
(129)
Le plan de restructuration de 2006 élaboré par le chantier naval en collaboration avec la société Ernst & Young couvre la période 2006-2012. Toutefois, la majorité des mesures doivent être mises en œuvre avant la fin de 2009. Le plan de restructuration de 2004 couvrait quant à lui la période 2003-2008.
(130)
Le plan de restructuration de 2006 arrête les objectifs suivants: réduction effective des coûts d'exploitation du chantier naval, augmentation de l'efficacité et rétablissement de la rentabilité de l'activité de construction navale. Pour atteindre ces objectifs, le chantier naval entend prioritairement renégocier les contrats déjà conclus et ainsi éliminer les pertes anticipées sur la construction des navires à livrer en 2006 et 2007. Ensuite, un programme de réduction des coûts s'efforcera de réduire les coûts de production.
a) Stratégie de vente
(131)
La stratégie de vente envisagée prévoit de privilégier les commandes de navires de base, parmi lesquels les porte-conteneurs et les transbordeurs de véhicules. Simultanément, le chantier naval prévoit de préserver ses capacités de production dans l'éventualité d'offres attractives dans des segments spécialisés.
b) Restructuration industrielle et opérationnelle
(132)
Principales mesures
-
Augmentation de l'efficacité grâce à des investissements de 61 millions EUR en 2007-2009. Ces investissements visent à éliminer les goulets d'étranglements dans le processus de production (essentiellement au stade de la préfabrication de l'acier) et à accroître la productivité. Des investissements dans les systèmes informatiques, d'un montant de 6,6 millions EUR, sont aussi prévus.
-
Restructuration des effectifs par l'élimination des contrats à durée déterminée, qui sont de plus en plus fréquents, et par des mesures visant à parvenir au niveau d'emploi prévu. Introduction d'un système de motivation. Le chantier naval prévoit aussi d'augmenter les salaires des travailleurs directement impliqués dans la production, de 10 % en 2006 puis de 4 % par an entre 2008 et 2010. Actuellement, un taux d'absentéisme élevé et le manque de travailleurs qualifiés font partie des principaux problèmes du chantier naval.
-
Mesures de protection contre le risque de change. Pour ce faire, en 2007-2012, 70 % des revenus du chantier doivent être protégés du risque de change, par des opérations en devises.
-
Nouvelles cessions de filiales (Zakładowa Służba Ratownicza, Wydział Technicznej Obsługi Urządzeń Dźwignicowych ou autres) et vente de certains éléments d'actifs.
-
Amélioration du processus de conception (normalisation des solutions de conception). Il est aussi envisagé de céder le bureau d'études (Biuro Projektowe); la décision sur ce point sera prise en 2007.
-
Autres mesures, telles que la renégociation des contrats, l'application aux contrats de clauses d'indexation devant constituer une protection contre le risque de change, l'introduction d'un système d'incitations salariales pour les travailleurs, l'optimisation des processus et la vente d'actifs financiers.
c) Restructuration financière
(133)
Le chantier naval doit procéder à une restructuration financière. À la fin de 2005, ses fonds propres s'élevaient à - 285,4 millions de PLN. En 2006-2007, il est prévu d'améliorer l'état de ces fonds propres en augmentant le capital de l'entreprise de 1 015 millions de PLN: des investisseurs privés injecteront 500 millions de PLN en 2006, et un investisseur privé ou public apportera 515 millions de PLN supplémentaires en 2007.
d) Résultats attendus à la fin de la restructuration - Rétablissement de la viabilité à long terme
(134)
Il est attendu qu'à la fin du processus de restructuration, en 2009, la production du chantier s'établisse à 298 610 TBC (contre 279 258 TBC en 2006). Le nombre de navires construits passera de 13 en 2006 (8 porte-conteneurs et 5 transbordeurs de véhicules) à 11 en 2009 (5 porte-conteneurs et 6 transbordeurs de véhicules). La production devrait continuer à augmenter et s'établir à 324 110 TBC en 2012, ce qui correspond à la construction de 12 navires.
(135)
Le niveau moyen des effectifs devrait être ramené de 5 208 travailleurs en mai 2006 à 4 530 travailleurs à la fin de 2007.
(136)
Une amélioration de la productivité est attendue (indice d'intensité de main d'œuvre); elle devait passer de 44,8 heures de main d'œuvre/TBC en 2007 à 37,0 heures de main d'œuvre/TBC en 2012. Selon le consultant de la Commission, la productivité des chantiers navals européens comparables les plus productifs est inférieure à 20 heures de main d'œuvre/TBC.
(137)
Le chiffre d'affaires devrait passer de 1 599 millions de PLN en 2005 à 1 869 millions de PLN en 2012. Le bénéfice d'exploitation devrait passer quant à lui de 7,35 millions de PLN en 2005 et - 233,5 millions de PLN en 2006 à 67,68 millions de PLN en 2012, la première année rentable devant être 2009.
e) Analyse de sensibilité
(138)
Le plan contient une analyse de la sensibilité de l'entreprise aux éléments suivants:
-
appréciation du zloty par rapport au dollar américain de 0,05 et 0,1 PLN par an, par opposition à un scénario de base fondé sur un taux de change stable établi à 3,00 PLN/USD,
-
maintien du niveau de production à 10 navires par an en 2009 et 2010, par opposition à un scénario de base prévoyant la construction de 11 navires en 2009-2010 et de 12 navires en 2011-2012,
-
hausse de divers taux de rémunération (rémunération de la main d'œuvre et taux de coopération variable et fixe) en 2008-2012 plus importante que dans le scénario de base,
-
recul des prix des navires de 5 % et 10 % en 2009-2012,
-
hausse des prix des matières premières en liaison avec la hausse des prix des navires à partir de 2007.
f) Mesures compensatoires
(139)
Le plan de restructuration de 2006 propose, au titre de mesure compensatoire, de limiter la production à 340 000 TBC par an, en partant du principe que les capacités techniques de production du chantier sont de 540 000 TBC. Comme il est expliqué en détail ci-dessous, en février 2007, la Pologne a proposé la fermeture irréversible de la cale sèche SD I. Le chantier a fourni des données montrant que ses capacités techniques actuelles étaient nettement inférieures à 540 000 TBC. Finalement, les services de la Commission ont donné leur accord provisoire à la limitation des capacités de production proposée, qui remplace la proposition de mesures compensatoires formulée dans le plan de restructuration de 2006.
6. PLAN DE RESTRUCTURATION COMMUN ÉLABORÉ PAR ISD POLSKA
(140)
La société ISD Polska, actionnaire majoritaire du chantier naval de Gdansk, a intégré le processus de privatisation après le retrait d'Amber du processus entamé en 2007. Comme il a été précédemment indiqué, ISD Polska a revu le plan de restructuration qu'elle avait communiqué à la Commission le 26 juin 2008 et, le 12 septembre 2008, la Pologne a transmis à la Commission un plan de restructuration actualisé. Les points ci-après décrivent, lorsqu'il y a lieu, les modifications introduites dans le plan de restructuration commun de septembre.
(141)
La stratégie d'activité commune élaborée par ISD Polska repose sur l'exploitation des effets de synergie entre l'activité de deux chantiers, ainsi que sur la mise en commun des meilleurs éléments d'actifs des deux entreprises utilisés pour la production (19). Les principaux dépôts de matières premières doivent être implantés au chantier naval de Gdynia, qui sera le lieu de préfabrication des tôles et des profilés. Ceux-ci seront ensuite transportés par voie maritime jusqu'au chantier naval de Gdansk, où sera localisée la production de sections et de blocs. Le montage s'effectuera sur les cales du chantier naval de Gdynia et les travaux de finition seront réalisés sur les quais des deux chantiers navals.
(142)
Le plan de restructuration commun rappelle l'échec du plan de restructuration de 2006, qui devait rétablir la viabilité à long terme du chantier naval, et expose les raisons des difficultés financières actuelles que connaissent les deux chantiers, au nombre desquelles en particulier l'échec de la privatisation et, de ce fait, l'impossibilité de porter le capital du chantier naval à un niveau qui permettrait une restructuration, ainsi que l'insuffisance des aides d'État. Le plan de restructuration commun évoque également des facteurs macroéconomiques, tels que l'appréciation du zloty par rapport au dollar américain ou la hausse des prix de l'acier, ainsi que des facteurs internes, notamment la fuite des travailleurs qualifiés, la faible productivité et la conclusion de contrats dépourvus des protections nécessaires face aux fluctuations du taux de change ou des cours des matières premières, ce qui s'est traduit par des pertes pour le chantier naval.
(143)
Le plan de restructuration commun vise à rétablir la viabilité des deux entreprises restructurées, le chantier naval de Gdynia et celui de Gdansk. La présente décision ne concerne certes que le chantier naval de Gdynia, mais dans les descriptions ci-après et dans l'appréciation du plan de restructuration commun, il convient évidemment de tenir compte de l'existence du chantier naval de Gdansk, de ses tentatives de restructuration passées ainsi que des aides d'État que l'entreprise a déjà reçues et qu'il est encore prévu de lui octroyer.
a) Stratégie de vente
(144)
Selon le plan de restructuration commun, les deux chantiers réunis mèneraient deux types d'activité: la construction navale et la fabrication d'autres produits.
(145)
Dans le secteur de la construction navale, ISD Polska se concentrera dans un premier temps sur les segments du marché suivants: les porte-conteneurs (de petite et moyenne taille, entre 500 et 3 000 EVP), les cargos classiques (pour le transport de chargements secs, les navires polyvalents et ceux de type «heavy lift») et les transbordeurs de véhicules (navires importants exclusivement destinés au transport de véhicules, de type C6600); parallèlement, elle développera ses activités sur le segment des navires de type off-shore (navires d'assistance aux plateformes de forage: remorquage et ancrage, ravitaillement, transport du personnel), qui devront devenir prédominantes à moyen terme.
(146)
L'analyse du marché repose sur une comparaison avec le carnet de commandes d'autres chantiers navals européens et sur l'expérience des chantiers réunis. Le plan insiste sur la nécessité d'acquérir le savoir-faire indispensable pour construire des navires de type off-shore et de faire appel à la sous-traitance au cours des premières années. Le plan de restructuration commun de septembre décrit l'expérience antérieure du chantier de Gdansk dans la construction de coques de navire de type off-shore et explique que des ordres de construction de navires de ce type figurent dans le carnet de commandes du chantier. Le plan montre aussi que, peu de temps auparavant, le chantier de Gdansk a signé une lettre d'intention concernant une coopération de 5 ans avec un constructeur renommé de navires de type offshore, qui sous-traiterait au chantier naval de Gdansk la construction de coques de navires de plus en plus complexes. Le plan envisage une évolution graduelle de ce rôle de sous-traitant vers celui de constructeur de navires de type off-shore entièrement équipés, ce qui implique l'acquisition progressive du savoir-faire nécessaire en matière de construction de navires entièrement équipés ainsi que la constitution d'un réseau de fournisseurs.
(147)
La production envisagée implique la poursuite initiale de la construction de porte-conteneurs, qui sera progressivement réduite jusqu'en 2011, puis la cessation de cette activité. Le plan prévoit alors que la production du chantier concernera des navires type off-shore et des gros transbordeurs de véhicules de type C6600. Selon le plan de restructuration commun de juin, les chantiers réunis devaient conclure des contrats pour la construction de 13 navires en 2008 (3 porte-conteneurs, 5 navires de type off-shore et 5 transbordeurs de véhicules), de 16 navires en 2009 (2 porte-conteneurs, 8 navires de type off-shore et 6 transbordeurs de véhicules), de 15 navires en 2010 et 2011 (1 porte-conteneurs, 7 navires de type off-shore et 7 transbordeurs de véhicules), de 17 navires en 2012 (10 navires de type off-shore et 7 transbordeurs de véhicules) et de 18 navires en 2013 et 2014 (14 navires de type off-shore et 4 transbordeurs de véhicules). Dans le plan de restructuration commun de septembre, ce plan de production a été modifié: en 2009-2011, il est prévu de construire 12-13 navires par an (5-7 transbordeurs de véhicules et 6 navires de type off-shore, le carnet de commandes ne contenant aucun porte-conteneurs après 2008).
(148)
En ce qui concerne l'activité autre que de construction navale, ISD Polska entend produire dans les chantiers réunis des mâts d'éolienne et des constructions métalliques. Le plan prévoit que la production de mâts d'éolienne débute en 2011 avec 75 pièces, puis augmente jusqu'à 350 pièces en 2014 (longueur prévue: 80 m).
(149)
Le plan de juin prévoyait la production de différents types de constructions métalliques (élingues, structures de stockage, constructions pour le bâtiment et éléments de navire, etc.), dont le volume passerait de 2 174 tonnes en 2008 à 13 500 tonnes à partir de 2011 (20).
(150)
Le plan de restructuration de septembre décrit le savoir-faire d'ISD Polska (et d'autres filiales du groupe Donbas) dans le secteur des constructions métalliques. Il est prévu de transférer certaines branches de production de l'entreprise sidérurgique Huta Czestochowa vers les chantiers réunis. Le plan résume les résultats d'une analyse de marché effectuée par un consultant indépendant (Roland Berger) pour préparer le développement du segment des constructions métalliques au chantier naval de Gdansk après la prise de participation d'ISD Polska au début de l'année 2007. Selon les informations contenues dans le plan de restructuration, cette étude prévoit une croissance sur le segment des constructions métalliques en Europe, et en particulier en Pologne (en liaison, par exemple, avec le développement des infrastructures à l'aide des Fonds structurels). Cette étude n'a pas été transmise à la Commission.
(151)
Le plan de septembre contient différentes prévisions concernant le volume de production de constructions métalliques, exposées dans le tableau 1a ci-dessous.
Tableau 1a
Prévisions concernant la production de constructions métalliques, en tonnes (plan de restructuration commun de septembre 2008)
Produits
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
Élingues
274
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
2 000
Grues
0
1 100
1 500
1 500
1 500
1 500
1 500
Structures de stockage
1 500
6 000
16 000
22 400
36 000
36 000
36 000
Constructions métalliques pour le bâtiment
0
1 100
3 000
4 000
4 000
4 000
4 000
Éléments de navire
0
1 000
1 450
5 000
13 000
13 000
13 000
Total
1 774
11 200
23 950
34 900
56 500
56 500
56 500
b) Restructuration industrielle et opérationnelle
(152)
Le plan de restructuration commun fait apparaître que l'état des actifs de production des deux chantiers navals s'est considérablement dégradé et s'établit à un niveau équivalant à celui des chantiers navals européens au début des années 90. Les investissements prévus s'élèvent à 111 millions EUR pour l'activité de construction navale et à 193 millions de PLN pour les autres productions (175 millions de PLN pour la production de mâts d'éolienne et 18 millions de PLN pour la production de constructions métalliques).
(153)
Les investissements dans la construction navale seront réalisés en 2009-2011, en deux étapes qui toutefois se chevaucheront. Les investissements les plus importants (21) concernent la découpe des tôles, la production de panneaux plats, de nouveaux ateliers de fabrication de tuyaux et une nouvelle halle de traitement de sections. Ces investissements, qui s'accompagneront de changements organisationnels, devraient se traduire par une amélioration de la productivité, qui passerait de 45 heures de main d'œuvre/TBC à un objectif final de 20 heures de main d'œuvre/TBC (22).
(154)
Les principaux besoins opérationnels concernent les secteurs suivants: la vente (contrats), l'achat de matières premières et de services, les capacités de conception, la production, les ressources humaines et les technologies informatiques.
(155)
Le plan de restructuration commun prévoit la création d'un centre de planification, qui aurait pour mission de planifier efficacement la production à tous les niveaux organisationnels des chantiers réunis. La création de ce centre devrait éliminer les lacunes dans la planification, l'élaboration des calendriers, la préparation des budgets et le suivi du processus de production.
(156)
En ce qui concerne la conclusion de contrats, ISD Polska entend introduire des clauses d'indexation qui protégeraient le chantier de la hausse des coûts des matières premières et des salaires, en faisant porter le risque aux armateurs. Le chantier naval devrait aussi recourir à un nouveau type de contrat. Des extraits de certains contrats de construction de navire déjà conclus ont été joints au plan de restructuration commun de septembre pour montrer que le chantier naval est capable de négocier des clauses d'indexation pour se protéger du risque de fluctuation des prix de l'acier.
(157)
Pour se protéger du risque de change, le chantier entend prendre des mesures adéquates, après identification des coûts et des revenus qui génèrent ce risque et définition du niveau d'exposition admis. Le système de gestion du risque prévu dans le plan de restructuration commun repose sur quatre éléments fondamentaux: la prise en compte du risque lors de l'élaboration de la stratégie du chantier naval (définition de la tolérance au risque, contrôle du risque), l'adaptation de la structure organisationnelle, l'utilisation des technologies informatiques et le recours à diverses méthodes permettant d'atténuer le risque (couverture naturelle, clauses d'indexation dans les contrats, achat de produits financiers tels que des options sur devises et des opérations à terme). Le plan de restructuration commun décrit plus précisément la politique de couverture du risque de change proposée. Le plan présente trois instruments de couverture que le chantier naval devrait utiliser, calcule la sensibilité du carnet de commandes au risque de change jusqu'en 2012 et, sur cette base, évalue les coûts des instruments de couverture. Selon le plan de restructuration, ISD Polska a contacté une série de banques qui, pour préparer leurs offres de couverture, lui ont demandé de leur transmettre une stratégie de couverture satisfaisante. Le plan indique que cette stratégie devrait être élaborée dans les six premiers mois de la restructuration.
(158)
En ce qui concerne la production, l'objectif consiste à résoudre le problème de l'inefficacité de la logistique au chantier naval de Gdansk et celui des «goulets d'étranglement» au chantier de Gdynia. Le plan prévoit une répartition des tâches entre les deux sites et un nouveau schéma de circulation des matières premières.
(159)
Dans le domaine des achats et de la gestion des matières premières, l'objectif principal est de réduire les coûts. Les mesures de restructuration comprennent, par exemple, l'achat de matières premières sur la base d'un choix entre au moins trois offres, une collaboration au niveau des achats avec Huta Czestochowa, la gestion des stocks, etc.
(160)
En ce qui concerne les technologies informatiques, le chantier naval prévoit d'embaucher et de former des travailleurs qualifiés, ainsi que d'élargir les domaines d'application des technologies informatiques dont il dispose et de procéder à leur modernisation.
(161)
En ce qui concerne l'emploi, l'objectif consiste à résoudre le problème de la rotation des effectifs et du taux d'absentéisme élevé. ISD Polska entend collaborer avec des agences de recrutement locales. Au niveau interne, le plan prévoit la mise en place d'un système d'évolution de carrière, l'introduction d'un système d'incitations salariales (gestion des heures supplémentaires, évaluation des travailleurs, contrôle des absences et système de rémunération fondé sur les tâches effectuées, le respect des délais et la qualité de la réalisation), ainsi que le développement de l'identité de l'entreprise. Le plan rappelle la nécessité de réduire les effectifs, qui s'élèvent actuellement à 8 137 travailleurs (2 651 au chantier naval de Gdansk, 4 238 au chantier naval de Gdynia et 1 248 dans des filiales de ce dernier), pour les ramener à 5 395 travailleurs. Selon le plan de restructuration de septembre, les licenciements se feront progressivement entre 2009 et 2012. Le plan actualisé contient aussi un calcul des coûts et des résultats de la restructuration de l'emploi.
(162)
En outre, en ce qui concerne l'activité de conception, le plan prévoit une rationalisation des travaux du bureau d'études et une meilleure intégration dans le processus de production.
(163)
Le plan fournit aussi une brève description générale des effets escomptés de cette restructuration organisationnelle qui, exprimés en valeurs chiffrées, peuvent se résumer par l'affirmation selon laquelle, à l'issue de la mise en œuvre des mesures, la productivité aura progressé d'environ 12 heures de main d'œuvre/TBC (23).
c) Restructuration financière
(164)
En ce qui concerne la restructuration financière, le plan prévoit que les mesures dont la Commission a été informée au cours de la procédure formelle d'examen (voir le point 9 ci-après) seront mises en œuvre. Le plan prévoit en outre une recapitalisation du chantier naval par l'État de 385 millions de PLN pour couvrir les obligations à l'égard d'organismes publics, le rééchelonnement de certaines dettes (en particulier celles à l'égard du ZUS au titre des cotisations sociales) et leur remboursement d'ici à 2018 [(dettes à l'égard d'organismes publics d'une valeur nominale de 418,8 millions de PLN (24)], la recapitalisation du chantier naval par l'État pour un montant de 250 millions de PLN pour couvrir les pertes escomptées en 2008, la recapitalisation du chantier naval par l'État (ARP) pour un montant de 200 millions de PLN pour financer les fonds de roulement et la reprise par l'État d'éventuelles obligations d'un montant de 308 millions de PLN susceptibles de découler d'une procédure en cours portant sur des arriérés fiscaux du chantier naval de Gdansk.
(165)
Le plan prévoit le financement des coûts de restructuration à hauteur d'environ 712 millions de PLN sur les liquidités futures de l'entreprise.
d) Coûts de restructuration et contribution propre
(166)
Le plan de restructuration commun établit la valeur totale des coûts de restructuration déjà supportés par le chantier naval de Gdynia à 936 702 419 PLN, en y incluant les coûts des investissements (98 millions de PLN) et ceux de la restructuration des dettes (365 millions de PLN) (25). Toujours selon les informations contenues dans le plan, les coûts de restructuration du chantier naval de Gdansk se sont élevés à 311 533 500 PLN, en y incluant les coûts des investissements (23 millions de PLN) et ceux de la restructuration des dettes (48 millions de PLN) (26). Le plan de restructuration commun de septembre ne revient pas sur les frais survenus dans le passé, mais il prévoit une modification du niveau des coûts de restructuration pour les chantiers réunis. Les modifications suivantes sont à prévoir: investissements: 552 millions de PLN; remboursement d'arriérés à l'égard d'organismes publics: 892 millions de PLN (27); remboursement d'arriérés à l'égard d'organismes privés : 889 millions de PLN; couverture des pertes attendues en 2008 d'un montant de 250 millions de PLN (28); remboursement d'obligations éventuelles d'un montant de 308 millions de PLN susceptibles de découler d'une procédure en cours portant sur des arriérés fiscaux du chantier naval de Gdansk, coûts de démolition des actifs de production inutiles (cales) d'un montant de 42,8 millions de PLN et restructuration des effectifs - 69 millions de PLN. Au total, les coûts prévus sont estimés à 3 milliards de PLN.
(167)
Lors de la réunion le 30 septembre, les autorités polonaises ont proposé que, lors de l'analyse du niveau de la contribution propre à la couverture des coûts de restructuration, il ne soit pas tenu compte de l'aide déjà accordé au chantier naval, qui avait de facto un caractère d'aide au fonctionnement. Les autorités polonaises ont proposé que, pour estimer les coûts de restructuration, la Commission considère les coûts supportés à partir du moment auquel l'investisseur a pris le contrôle du chantier naval. ISD Polska est devenue l'actionnaire majoritaire du chantier naval de Gdansk le 28 novembre 2008 et les autorités polonaises estiment que les coûts de restructuration supportés par le chantier naval de Gdansk à compter de cette date s'élèvent à 62,5 millions de PLN. Pour le chantier naval de Gdynia, dans la mesure où ISD Polska n'en est pas encore actionnaire, aucun coût de restructuration supporté par le passé ne devrait être pris en compte. En conséquence, les coûts de restructuration proposés par les autorités polonaises lors de la réunion du 30 septembre s'élèvent à 3,065 milliards de PLN.
(168)
ISD Polska indique que la contribution propre du chantier naval et de ses actionnaires à la couverture des coûts de restructuration, sur la base des propositions figurant dans le plan de restructuration commun de septembre, se présente comme suit:
Tableau 1b
Contribution propre aux coûts de restructuration, selon le plan de restructuration commun de septembre
(en PLN)
Contribution propre prétendument déjà supportée
1.
Cession d'éléments d'actifs du chantier naval de Gdynia
3 783 515
2.
Conversion de créances en actions acceptée par les travailleurs et des créanciers privés
70 740 000
3.
Cession d'actifs financiers du chantier naval de Gdynia entre le 1er mai 2004 et le 24 juin 2008
72 797 423
4.
Location d'actifs de production - Gdynia
8 335 000
5.
Dépenses d'investissements en 2004-2007- Gdynia
98 044 000
6.
Achat d'actions du chantier naval par ISD Polska
35 875 059
7.
Dépenses d'investissements en 2004-2007- Gdansk
22 238 900
8.
Location d'actifs de production - Gdansk
14 700 000
9.
Emprunt de restructuration auprès de la banque Nord/LB
20 000 000
10.
Emprunt auprès d'ISD Polska
2 000 000
Prétendue contribution propre future
11.
Augmentation du capital par ISD Polska
305 000 000
12.
Augmentation du capital par ISD Polska
100 000 000
13.
Vente d'éléments d'actifs
240 000 000
14.
Emprunt/crédit de fonds de roulement
280 000 000
15.
Crédit d'investissement pour la production autre que la construction navale
185 000 000
16.
Fonds de roulement pour la production autre que la construction navale
45 000 000
17.
Achat d'actions du chantier naval à l'ARP (29)
69 560 400
(169)
Il ressort des explications fournies par la Pologne le 7 juillet 2008 concernant le plan de restructuration commun, ainsi que du plan de restructuration commun de septembre, que les sources de financement interne identifiées sous les numéros 14 à 16 ne sont actuellement pas connues.
(170)
ISD Polska prévoit de recourir à un emprunt/crédit d'un montant de 280 millions de PLN en 2012 pour financer l'activité courante et elle juge cette possibilité réaliste, eu égard au prétendu ratio endettement/EBIDTA favorable que les chantiers navals réunis devraient afficher en 2012.
(171)
En ce qui concerne les emprunts pour la production autre que la construction navale (production de mâts d'éoliennes; mesures 15 et 16), ISD Polska entend créer une entreprise spécialisée qui serait une filiale des chantiers réunis et produirait des mâts d'éolienne; elle considère que cette activité attirerait du capital extérieur. Le plan de restructuration commun de septembre contient des informations supplémentaires sur le prêt d'investissement destiné au projet de construction de mâts d'éoliennes (mesure 15), ainsi qu'un résumé de ce projet qui devait être présenté à différentes banques pour examen. Une lettre de la Kredyt Bank (KBC) du 4 août 2008 et une lettre de la banque Fortis du 4 septembre 2008 exprimant leur intérêt pour ce projet sont jointes au plan de restructuration. Fortis déclare qu'il est de notoriété publique qu'elle s'intéresse aux projets liés aux énergies renouvelables. Elle indique donc que le projet d'ISD Polska concernant des mâts d'éolienne «lui paraît très intéressant» et qu'elle souhaiterait engager des discussions sur certains points particuliers. La Kredyt Bank confirme son intérêt pour le financement de projets dans le domaine des énergies renouvelables. Elle expose les analyses complémentaires qui seraient nécessaires avant d'examiner la demande de crédit, telles qu'une évaluation du plan d'entreprise et du modèle financier sur la base d'hypothèses réalistes et conformes aux conditions du marché, l'appréciation de la rentabilité du projet et de sa dépendance à des facteurs tels que les prix des matières premières et le taux de change, une évaluation des contrats d'approvisionnement en cours et le résultat des procédures administratives en cours concernant la situation juridique des terrains sur lesquels le projet doit être réalisé.
(172)
Par lettre du 8 juillet 2008, la Pologne a transmis une liste des éléments d'actifs financiers et de production qu'ISD Polska prévoit de céder, espérant un bénéfice de 189 millions de PLN. Le plan de restructuration commun de septembre corrige ce chiffre et le porte à 240 millions de PLN. Cet écart résulte essentiellement de l'estimation du principal élément cédé, les terrains sur lesquels se trouvent actuellement trois cales du chantier de Gdansk. Alors que le plan de restructuration de juin mentionnait le bénéfice net de la vente susmentionnée (prix de vente moins coûts de préparation des biens à la vente), le plan de septembre indique la valeur nominale du montant de la vente et intègre les coûts de préparation des biens à la vente dans les coûts de restructuration. Par ailleurs, le plan de septembre est accompagné d'une estimation indépendante de la valeur des biens immobiliers qui ne tient pas compte de leur prix actuel sur le marché, mais se fonde sur une estimation de la valeur que ces biens pourraient avoir pour un investisseur qui les achèterait à des fins de promotion immobilière (construction d'appartements ou de bâtiments à vocation administrative).
(173)
La Pologne a indiqué que le propriétaire des terrains sur lesquels se trouvent des cales du chantier de Gdansk, ainsi que des terrains contigus, est la société Synergia 99. Le chantier de Gdynia fait partie des actionnaires de Synergia 99 et, en vertu d'un accord entre actionnaires, il a le droit, en cas de liquidation de cette société, d'acquérir les cales et les terrains sur lesquels elles se trouvent. D'après les renseignements communiqués par la Pologne, le partage des éléments d'actifs de Synergia 99 entre ses actionnaires est subordonné à l'avancée d'une procédure administrative en cours concernant la fixation des limites géographiques du port de Gdansk.
(174)
Le plan de restructuration commun de septembre indique que les procédures administratives en cours ne concernent pas une parcelle contiguë aux cales; un document de Synergia 99, daté du 28 août 2008, dans lequel la société confirme qu'elle demandera aux autorités compétentes que le terrain sur lequel se trouve le port soit dissocié du terrain sur lequel se trouvent les cales est joint au plan.
(175)
Le plan de restructuration commun explique également les conditions de la liquidation de Synergia 99 arrêtées par ses actionnaires. La liquidation se fera en deux étapes: Synergia 99 sera d'abord divisée en deux entités entre lesquelles les actifs de la société seront répartis, puis le chantier de naval Gdynia deviendra propriétaire unique de l'entité possédant le terrain sur lequel se trouvent les cales. Conformément au plan, la première étape de la liquidation devait intervenir lors de l'assemblée des actionnaires de Synergia 99 du 15 octobre 2008. Le partage planifié dépend toutefois d'une éventuelle modification des limites géographiques du port. L'accord entre les actionnaires de Synergia 99 concernant les conditions de la liquidation de la société est limité dans le temps.
(176)
Le bilan du chantier naval de Gdynia fait état d'une participation du chantier dans Synergia 99 estimée à 40 millions de PLN. Selon les informations figurant dans le plan de restructuration commun de septembre (30), la direction de Synergia 99 a confirmé, en août 2007, aux fins de la conclusion de l'accord entre actionnaires sur les conditions de partage des actifs en cas de liquidation de la société, que la valeur nominale des actifs de la société était de […] (31) millions de PLN, ce qui, selon elle, reflète la valeur marchande de la société. Un avis indépendant simultanément transmis aux actionnaires par la direction confirme que la valeur marchande du terrain sur lequel se trouvent les cales est de […] millions de PLN.
e) Prévisions financières
(177)
Le plan de restructuration commun de septembre contient des prévisions financières révisées. Ces prévisions se fondent sur des hypothèses concernant l'inflation, le taux WIBOR à 3 mois, le cours du dollar rapport au zloty et les coûts des matières premières, eux-mêmes basés sur les estimations d'experts externes. Le cours du dollar adopté dans le plan de juin s'établissait à 2,254 PLN en 2008 et à 2,32 PLN en 2009, alors que dans le plan de restructuration de septembre, basé sur un rapport externe (32), le cours adopté s'établissait à 2,32 PLN pour l'ensemble de la période de restructuration. Le plan de juin se fondait sur un prix de l'acier s'établissant à 1 381 USD/t en 2008, puis chutant à 1 211 USD/t en 2011 avant de remonter à 1 359 USD/t en 2014. Le plan de restructuration de septembre prévoit des prix de l'acier supérieurs (1 539 USD/t en 2009, 1 350 USD/t en 2011 et 1 516 USD/t en 2014). Le plan de restructuration commun de juin prévoyait l'augmentation des salaires comme suit: 7,6 % en 2009, 7 % en 2010, 6 % en 2011 et environ 5 % en 2012; dans le plan de restructuration de septembre, le rythme de l'augmentation envisagé est plus faible: 5,8 % en 2009, 5 % en 2010, 4 % en 2011 et 2012 et 3 % après 2012 (33). Le plan de restructuration de juin prévoyait une inflation d'environ 2,2 %. Le plan de restructuration de septembre quant à lui prévoit une inflation plus élevée, commençant à 3,4 % en 2009 (34) avant de connaître un recul progressif (35) (jusqu'à 2,5-2,6 % après 2012).
(178)
La principale différence entre les prévisions financières adoptées dans le plan de restructuration de septembre et celles adoptées dans le plan de juin concerne les bénéfices qu'il est prévu de tirer de la vente des navires et de l'activité autre que de construction navale; le plan de septembre prévoit en particulier des prix nettement plus élevés pour les transbordeurs de véhicules, un des deux produits phares du chantier naval; ce changement d'hypothèse influence considérablement les prévisions de bénéfices et de pertes.
(179)
Les prévisions de compte consolidé des bénéfices et des pertes de l'activité de construction navale et de l'activité autre que de construction navale présentées dans le plan de restructuration de septembre, indiquent des marges bénéficiaires positives à partir de 2009, qui devraient s'élever à 4,1 % en 2009, 3,1 % en 2010, 7,4 % en 2011 et 6,4 % à la fin de la restructuration en 2012. Les marges bénéficiaires devraient chuter à 4,3 % en 2014 (dégradation de la conjoncture) avant d'augmenter à nouveau pour s'établir à 7,7 % en 2017.
(180)
Le plan de restructuration commun de juin comprenait un résumé d'une analyse de sensibilité qui examinait les effets de certaines variations des principales hypothèses qui sous-tendent les prévisions sur la valeur de l'indice EBIDTA sur 10 ans et sur les bénéfices cumulés sur la même période. L'analyse portait en particulier sur une appréciation du zloty de 5 groszy supplémentaires et sur une poursuite de la hausse de prix de l'acier et des salaires de 5 %. Le plan de restructuration commun de septembre comporte une analyse de sensibilité nouvelle et plus précise, qui présente en particulier les effets d'une appréciation de 5 % du zloty par rapport au dollar américain. Le plan de septembre suppose que la Pologne adoptera l'euro en 2013 et qu'à partir de ce moment, les fluctuations du cours du zloty par rapport au dollar américain n'auront plus d'influence sur l'activité du chantier. La nouvelle analyse de sensibilité montre les effets d'un recul du dollar de 5 % par rapport à l'euro sur la période 2013-2017 (après l'introduction de l'euro en Pologne).
(181)
Les prévisions financières contenues dans le plan de restructuration de juin indiquaient que la période d'amortissement non actualisée (sans tenir compte des fluctuations de la valeur de l'argent au fil du temps) ne serait atteinte qu'à la 11e année d'activité, c'est-à-dire en 2019. Ce calcul tenait uniquement compte de l'exposition financière de l'investisseur (440 millions de PLN), ce qui signifie que les liquidités cumulées sur la période considérée ne sont comparées qu'aux capitaux injectés par l'investisseur, sans tenir compte du fait que l'État doit d'abord injecter un montant considérable dans le chantier naval. Le plan de restructuration prévoit que des coûts de restructuration d'un montant de près de 712 millions de PLN seront couverts par les futures liquidités de l'entreprise.
(182)
Le plan de restructuration de septembre contient un calcul actualisé de la période d'amortissement, estimée à 10 ans. Le plan indique aussi qu'une grande partie des coûts de restructuration [712 millions de PLN (36)] sera couverte par les futures liquidités de l'entreprise.
7. PLAN DE RESTRUCTURATION ÉLABORÉ PAR PSC
(183)
La société PSC a été fondée en Pologne en 2007 dans le but d'acquérir le chantier naval de Gdynia. Elle appartient à deux autres sociétés, Marine Co et Maritim Shipyard, qui sont contrôlées par l'entrepreneur polonais Janusz Baran. Ces deux sociétés sont actives depuis les années 90 à Gdynia, Gdansk et Szczecin où elles construisent des navires et des bateaux. Elles travaillent comme sous-traitants pour des chantiers plus importants, principalement en Allemagne, en Norvège, aux Pays-Bas et en France, pour lesquels elles produisent des blocs et des sections et auxquels elles fournissent des services. Le groupe emploie au total 1 500 personnes.
a) Stratégie de vente
(184)
En ce qui concerne la stratégie de marché, le plan prévoit, d'une part, de concentrer l'activité sur la construction de porte-conteneurs, de transbordeurs de véhicules et de méthaniers et, d'autre part, de produire 10 navires d'assistance aux plateformes de forage par an. Le plan prévoit en outre que le chantier naval produira à l'avenir 12 navires par an, ce qui correspondrait à ses capacités de production après la fermeture de sa petite cale. À cet égard, dans la description de la production future, il est supposé que le nombre de navires construits passera de 6 en 2008 à 12 en 2009, puis à 17 en 2010 et jusqu'à 21 en 2012. Par ailleurs le modèle financier présenté, qui aurait servi à l'élaboration des prévisions financières, prévoit aussi une augmentation de la production jusqu'à 21 navires en 2012.
(185)
Par ailleurs, le plan prévoit une diversification des activités du chantier naval et la construction d'un terminal à conteneurs sur le site actuel du chantier. Le plan indique qu'après la limitation de ses capacités de production, le chantier disposera d'un terrain non utilisé le long des quais sur lequel il serait possible de construire un terminal à conteneurs capable de traiter 150 000 EVP par an.
b) Restructuration industrielle et opérationnelle
(186)
Les principales mesures de restructuration proposées incluent une restructuration industrielle au moyen d'un plan d'investissement visant à augmenter la productivité, à réduire les coûts et à raccourcir le cycle de production. Le montant prévu dans le plan d'investissement pour l'activité de construction navale est estimé à 80 625 000 EUR. Des investissements à hauteur de 50 millions de PLN (environ 15 millions EUR) sont également prévus pour la construction du terminal à conteneurs. Au total, les investissements s'élèveraient donc à 95,6 millions EUR. Il est cependant indiqué, ailleurs dans le plan de restructuration, que la valeur totale des investissements est estimée à 131 millions EUR (443 millions de PLN). Aucune explication n'est fournie sur la raison de cet écart entre les deux chiffres. Le plan indique que la mise en œuvre de ces mesures devrait permettre de réduire les coûts d'un navire de 25 % sur 5 ans.
(187)
En outre, le plan prévoit l'introduction d'un système de gestion informatique intégré couvrant tous les domaines d'activité du chemeier naval: de la conception de projet à la comptabilité, en passant par l'approvisionnement, les stocks, le traitement de l'acier, la planification et le suivi de la production.
(188)
En ce qui concerne l'emploi, le plan envisage le maintien des effectifs à leur niveau actuel ou leur réduction à 650 personnes. Le plan n'indique pas quels facteurs pourraient influencer le choix en faveur de l'une ou l'autre de ces solutions. Le plan prévoit l'introduction d'un système d'incitations salariales.
(189)
En ce qui concerne les grands problèmes du chemeier naval, notamment son exposition au risque de change et à la hausse des prix de l'acier, le plan propose l'introduction d'un système de clauses d'indexation dans les contrats et d'opérations de couverture naturelle (prise en charge des coûts dans la monnaie dans laquelle les recettes sont perçues).
(190)
Le plan prévoit aussi que le financement de la construction des navires sera assuré par les acomptes garantis par le KUKE moyennant des primes plus avantageuses que celles normalement demandées à des entreprises en bonne santé, et par des prêts relais garantis par le Trésor public.
c) Restructuration financière
(191)
En ce qui concerne la restructuration financière, le plan prévoit la renégociation des contrats déjà conclus afin de limiter les pertes anticipées. Selon le plan, la restructuration devrait permettre d'augmenter les prix de 30 % (pour les porter au niveau des prix du marché) et de générer des revenus supplémentaires à hauteur de 100 millions d'USD.
(192)
La mise en œuvre du plan est subordonnée à l'octroi d'une aide supplémentaire par l'État sous la forme d'une recapitalisation du chantier naval (515 millions de PLN), de l'annulation et du rééchelonnement des dettes à l'égard d'organismes publics (497 millions de PLN) et de la régularisation d'autres dépenses et obligations actuelles ou potentielles du chantier naval (par exemple, la prise en charge des pertes susceptibles de découler de la réalisation des contrats actuels ou de procédures judicaires en cours). Par ailleurs, l'investisseur exige de l'État l'assurance que le KUKE garantira la production pendant la période de restructuration moyennant une prime plus avantageuse que celle normalement demandée aux entreprises en bonne santé, et que le Trésor public garantira le financement de l'activité courante pour un montant de 297 millions de PLN.
d) Contribution propre
(193)
En ce qui concerne la contribution propre, le plan prévoit une recapitalisation du chantier naval par l'investisseur à hauteur de 500 millions de PLN, montent qui seraient destiné à financer les investissements et à couvrir les pertes anticipées en liaison avec la réalisation des contrats actuels. En outre, le plan suggère que la contribution propre de l'entreprise au financement du processus de restructuration inclut également les bénéfices tirés de la vente d'éléments d'actifs prévue (50 millions EUR) et ceux tirés de la vente d'éléments d'actifs qui a eu lieu après l'adhésion (124,5 millions de PLN). Sur cette base, on pourrait penser que le montant de la contribution propre serait porté à 675 millions de PLN. Toutefois, dans le plan de restructuration, l'investisseur annonce une contribution propre de 475 millions de PLN seulement.
e) Prévisions financières
(194)
Les prévisions financières sont établies sur la base d'un taux de change stable, fixé à 3,46 PLN/EUR et 2,2 PLN/USD. Les prévisions reposent sur l'hypothèse que le nombre de navires construits augmentera (jusqu'à 21 en 2012) et que l'investisseur entend réellement développer l'activité de construction navale du chantier: les ventes devraient s'élever à 1,2 milliard de PLN en 2008, puis progresser régulièrement jusqu'à atteindre 2,6 milliards de PLN en 2012 (soit une hausse de 116 % par rapport à 2008).
8. MESURES COMPENSATOIRES
(195)
En collaboration avec son consultant externe et le chantier, la Commission a adopté la méthode suivante pour évaluer la réduction des capacités de production proposée par la Pologne en tant que mesure compensatoire.
(196)
Pour que les mesures compensatoires aient un sens, la limitation des capacités de production doit être suffisante pour garantir que les futures capacités de production du chantier naval après la restructuration seront inférieures à leur niveau actuel.
(197)
La Commission a d'abord évalué les capacités techniques actuelles du chantier naval et elle a constaté que le montage des navires sur les docks constituait un goulet d'étranglement dans le processus de construction qu'il n'était pas facile d'éliminer en faisant appel à une aide extérieure (externalisation). Conformément à la méthode adoptée par la Commission, que ni les autorités polonaises ni le chantier naval n'ont contestée, la capacité de production est calculée sur la base de la durée de montage d'un navire sur un dock et d'un portefeuille de navires typique (étant donné que des navires peuvent avoir une valeur en TBC différente mais une durée de montage identique).
(198)
Lors de l'évaluation des capacités actuelles de production, il est tenu compte du temps effectivement nécessaire pour le montage d'un navire (d'un type donné) sur un dock. Ce temps doit refléter toutes les faiblesses actuelles du processus de production, telles qu'une faible productivité, des goulets d'étranglement, des installations obsolètes, un processus de production inefficace et des problèmes de main d'œuvre. Les seuls facteurs susceptibles d'influer sur le temps de montage sont les contraintes financières du chantier, qui découlent de sa mauvaise situation financière. Un accès irrégulier ou impossible aux fonds de roulement peut perturber considérablement le processus de production. Compte tenu du fait qu'il s'agit d'un facteur externe propre à toutes les entreprises en difficulté et qui n'est pas lié à leur inefficience, la Commission a admis que la productivité réelle du chantier naval pouvait être corrigée en se fondant sur l'hypothèse que le chantier n'aurait aucun problème pour accéder aux fonds de roulement qui lui sont nécessaires.
(199)
Lors de l'estimation des capacités de production futures du chantier, il est tenu compte du temps qui sera probablement nécessaire pour le montage d'un navire (d'un type donné) sur le dock, en supposant que la productivité du chantier soit proche d'un niveau de référence établi par d'autres chantiers navals européens compétitifs. En d'autres termes, il y a lieu de tenir compte des effets de la modernisation indispensable des installations et de l'introduction de conditions de travail optimales (organisation, approvisionnement, main d'œuvre).
(200)
Une modernisation est inévitable si le chantier naval veut redevenir viable à long terme. L'amélioration de la productivité qui en découlera permettra au chantier naval, d'une part, de réduire ses coûts et, d'autre part, d'accélérer la production. L'amélioration de divers aspects de la production entraînera également une hausse de la capacité de production, qu'il faut entendre au sens de la capacité de construire un certain nombre de navires. Il convient donc de remarquer que la fermeture de certaines installations, telles que la fermeture proposée de la cale SD I du chantier naval de Gdynia, peut être entièrement compensée par une augmentation des capacités de production de la seconde cale. Pour que les mesures compensatoires aient toujours un sens, les capacités de production doivent être réduites de sorte qu'à la fin de la restructuration, c'est-à-dire après la réalisation des investissements et l'augmentation de la productivité, elles soient inférieures à leur niveau actuel. Ce n'est qu'ainsi qu'il est possible de concilier les deux objectifs que sont le rétablissement de la viabilité à long terme, qui passe par une augmentation de la productivité, et la limitation de la perturbation de la concurrence au minimum nécessaire.
(201)
Afin de garantir la cohérence de la méthode de calcul des capacités de production actuelles et futures, il convient d'utiliser le même assortiment de produits, c'est-à-dire les mêmes types de navires. À défaut, il est possible d'utiliser la notion de «navire type» (valeur TBC moyenne calculée sur la base du carnet de commandes du chantier naval).
(202)
Initialement, le chantier de Gdynia affirmait que ses capacités techniques s'élevaient à 540 000 TBC. Après la présentation de la méthode décrite ci-dessus et son approbation par les services de la Commission et le chantier naval de Gdynia, celui-ci a indiqué que les hypothèses techniques pour le calcul des capacités de production actuelles, dans une situation dans laquelle le chantier naval ne serait soumis à aucune restriction financière, étaient une production en dock décomposée en cycles de trois mois, avec le montage simultané de 3 navires se trouvant à des étapes d'achèvement différentes (application partielle de la méthode semi-tandem sur la grande cale SD II), soit la construction de 14 navires par an. L'assortiment retenu était caractéristique du chantier, ce que confirment le carnet de commandes et la stratégie de vente présentée dans le plan de restructuration de 2006. Sur la base d'une valeur moyenne de 27 000 TBC par navire, les capacités actuelles du chantier naval, dégagé de toute contrainte financière, sont estimées à 378 000 TBC.
(203)
Pour étudier l'influence des contraintes financières existantes sur le processus de production (de combien de semaines/mois le cycle de production se trouve prolongé en raison de retards d'approvisionnement uniquement liés au manque de fonds de roulement) et vérifier si l'importance de ces contraintes n'est pas sur ou sous-estimée, la Commission a comparé ce chiffre avec le meilleur résultat obtenu ces dernières années (12 navires, d'une valeur totale de 272 000 TBC en 2002). La Commission a d'abord fait remarquer que la différence entre le meilleur résultat de 2002 et les capacités techniques actuelles résultait partiellement de différences au niveau du carnet de commandes. Le chantier construit aujourd'hui des navires d'une valeur en TBC supérieure. Si, en 2002, le chantier naval avait construit des navires d'une valeur moyenne s'établissant à 27 000 TBC, sa production se serait élevée à 324 000 TBC. La différence restante peut être imputée aux contraintes financières qui pèsent sur le processus de production; elle correspond plus ou moins à deux navires d'une valeur en TBC moyenne, soit un écart de 14 %, ce que la Commission a considéré comme une hypothèse raisonnable.
(204)
En ce qui concerne les capacités de production futures du chantier naval, en supposant que les deux cales seront exploitées, le chantier a expliqué que la cale la plus grande, SD II, pouvait être utilisée en production en mode simultané ou semi-tandem, ce qui permet la construction en parallèle de 4 coques à des stades d'achèvement différents. Ainsi, le chantier naval serait en mesure de construire 18 navires, sur la base d'un cycle de production de 3 mois par cale (37). Calculées en se fondant sur une valeur moyenne de 27 000 TBC par navire et sur l'exploitation de deux cales, les capacités de production futures s'élèveraient à 486 000 TBC. Après la fermeture de la plus petite cale (SD I), elles représenteraient 12 navires, soit 324 000 TBC, en se fondant sur une valeur moyenne de 27 000 TBC par navire.
(205)
Sur la base de ces données, la Commission a considéré que la limitation des capacités de production après la fermeture de la cale SD I représenterait environ 14 %. Compte tenu du fait que le chantier naval ne disposerait alors plus que d'un seul site de mise à l'eau des navires, la cale SD II, et que le chantier a démontré, au moyen d'une d'analyse précise et crédible du seuil de rentabilité, que toute réduction des capacités de production de la cale SD II en plus de la fermeture de la cale SD I menacerait sa viabilité à long terme, les services de la Commission ont provisoirement indiqué que la fermeture de la cale sèche SD I proposée par la Pologne constituerait une mesure compensatoire suffisante.
(206)
Le plan de restructuration commun élaboré par ISD Polska propose d'autres mesures compensatoires en liaison avec la stratégie de développement de l'activité adoptée. Dans le contexte de la procédure concernant les aides d'État accordées aux chantiers de Gdansk et de Gdynia, le plan prévoit les mesures compensatoires suivantes: la fermeture de trois cales au chantier naval de Gdansk avant le 31 décembre 2008, pour autant qu'il soit possible de transférer la production en cours du chantier de Gdansk vers la petite cale du chantier de Gdynia compte tenu des obstacles techniques, organisationnels et juridiques. Au cours de la réunion du 8 juillet 2008, ISD Polska a expliqué que, selon elle, les travaux pour adapter la petite cale sèche de Gdynia ne permettraient pas la fermeture des cales avant le second semestre 2009. Le plan de restructuration commun propose le report de la fermeture de deux cales jusqu'en juin 2009 et celui de la fermeture de la troisième cale jusqu'en octobre 2009 (38). Par ailleurs, les capacités de production du chantier seront limitées à 400 000 TBC par an pendant 10 ans à compter de l'adhésion de la Pologne à l'UE, c'est-à-dire jusqu'en 2014.
(207)
Lors de la réunion du 30 septembre, ISD Polska a informé la Commission qu'il serait possible, à titre de mesure compensatoire complémentaire, de réduire le niveau de production à 360 000 TBC par an pendant 10 ans à compter de la fermeture des cales. Elle a également indiqué qu'il serait possible de fermer les cales plus tôt que ne l'envisageait le plan de restructuration du 12 septembre, à savoir avant fin avril 2009 pour les cales B3 et B5 et avant fin août pour la cale B1.
(208)
Le plan de restructuration élaboré par PSC prévoit la vente de la plus petite cale au début de 2009. Les recettes qu'il est prévu de tirer de cette opération, estimées à 170 millions de PLN, viendraient renforcer les fonds de roulement du chantier naval.
9. AIDE D'ÉTAT ACCORDÉE AU CHANTIER NAVAL DE GDYNIA (SITUATION EN JUIN 2008)
(209)
Selon les renseignements communiqués par la Pologne, le chantier naval de Gdynia a obtenu, depuis le 1er mai 2004, les aides d'État dont la liste figure dans les tableaux 1 à 4.
(210)
Le tableau 1 présente les mesures accordées entre le 1er mai 2004, date d'adhésion de la Pologne à l'UE, et le 30 juin 2007. La Pologne a notifié ces mesures par lettre du 13 juillet 2007. Cette liste contient certaines des mesures énumérées dans la partie B de l'annexe I de la décision d'ouvrir la procédure formelle d'examen.
(211)
La Pologne a présenté des explications complémentaires concernant la restructuration des créances conformément à la procédure du chapitre 5a. Elle a aussi expliqué que le chantier naval avait transféré à l'opérateur (39) des éléments d'actifs dont la valeur représentait au moins 45 % de la valeur des obligations cédées (40). La Pologne est d'avis que l'élément d'aide s'élève donc à 55 % de la valeur nominale des obligations transférées à l'opérateur. Cette valeur nominale figure dans le tableau 1 ci-dessous.
(212)
Les prêts couverts par une garantie du Trésor public, énumérés dans le tableau 1, ont été accordés à un taux correspondant au taux d'intérêt LIBOR 1M majoré de 100 points de base; au moment de l'octroi des garanties, les autorités polonaises estimaient le risque de non-respect des engagements à 60-70 %. Les garanties accordées par le Trésor public ont été assorties de sûretés prenant la forme d'une traite en blanc émise par le chantier naval et d'un acte notarié par lequel le chantier donne son accord à la vente d'actifs lui appartenant pour un montant correspondant à 120 % de la valeur de la garantie. Le Trésor public a fixé la prime de garantie à 0,4 % du montant couvert.
(213)
Le tableau 1 présente aussi les prêts accordés par Korporacja Polskie Stocznie (ci-après «KPS») destinés à financer les besoins du chantier en fonds de roulement. Par lettres du 11 juillet 2007 et du 9 janvier 2008, la Pologne soutient que ces prêts ne constituent pas une aide d'État car les intérêts perçus correspondaient au risque lié au projet pour la réalisation duquel le prêt a été contracté.
(214)
Pour les prêts accordés en 2005-2007, KPS a perçu des intérêts compris entre 9,6 % et 13,46 %, avec un taux d'intérêt fixe moyen s'établissant à 10,64 %. En outre, la société a facturé une redevance unique, d'un montant compris entre 0,1 % et 0,4 %. Selon les autorités polonaises, KPS a exigé la constitution de sûretés sous la forme de l'acceptation d'une exécution forcée, d'un accord de cession de créances, d'une promesse de paiement inconditionnelle, d'une traite en blanc ou de la mise en gage d'éléments d'actifs (41).
(215)
Entièrement contrôlée par l'ARP, KPS a été créée en 2004 pour remplir la fonction de fonds de capital-risque de l'ARP. Initialement, son rôle consistait à réaliser la consolidation des trois principaux chantiers navals de Pologne, mais en 2006, ce projet a été abandonné. Selon les informations transmises par la Pologne en 2006 (42), KPS devait être financée par l'ARP, au moyen d'un apport d'actions dans d'autres sociétés et d'un crédit bancaire renouvelable garanti par l'ARP, destiné en particulier à soutenir le financement du chantier. Selon les informations disponibles sur le site internet du gouvernement polonais, KPS devait aussi appuyer l'activité de construction navale en Pologne en émettant des obligations entièrement garanties par l'ARP. Le document «Stratégie pour le secteur de la construction navale (chantiers maritimes) en Pologne en 2006-2010» (43) confirme effectivement que KPS devait générer des ressources en émettant des titres, pour un montant d'environ 100 millions d'USD, garantis par des actifs destinés à la restructuration de l'industrie navale, sous la forme de fonds transférés du Trésor public vers l'ARP.
(216)
Le tableau 2 énumère les mesures dont la Commission a été informée après le 13 juillet 2007, par lettres du 6 décembre 2007 et du 12 février 2008, à savoir deux prêts accordés par l'ARP pour financer le fonds de roulement (salaires et créances commerciales). Le tableau 2 recense aussi un prêt accordé par KPS en vertu de sa décision no 2/11/2007, dont la Commission a été informée par lettre du 9 janvier 2008 (44); à cet égard toutefois, la Commission ne dispose d'aucune information précise concernant son montant ni sa durée. KPS a perçu un intérêt de 10,5 % et facturé une rémunération unique d'un montant égal à 0,1 %.
(217)
Eu égard à la situation financière précaire du chantier naval, la Commission ne peut exclure qu'une autre aide de même nature ait été accordée au chantier naval de Gdynia.
(218)
Le tableau 3 énumère les dettes du chantier naval de Gdynia à l'égard d'organismes publics non régularisées au 30 septembre 2007. La Pologne a transmis ces informations par lettre du 9 janvier 2008, en confirmant que le chantier naval de Gdynia ne s'acquittait pas régulièrement de ses obligations à l'égard d'organismes publics. La Pologne a indiqué que le chantier naval versait ses cotisations au ZUS (Sécurité sociale polonaise) pour autant que sa situation financière le lui permette au moment où elles sont exigées.
(219)
L'annexe 1 de la lettre transmise par la Pologne le 9 janvier 2008 indique que les dettes à l'égard d'organismes publics s'élevaient, le 1er mai 2004, à 254 millions de PLN. Entre le 1er mai 2005 et le 30 septembre 2007, de nouvelles dettes ont été contractées, pour un montant de près de 362 millions de PLN. Pendant cette période, le chantier naval s'est acquitté de 194 millions de PLN (45). Il en résulte donc qu'au 30 septembre 2007, le total des sommes impayées était de 423 millions de PLN.
(220)
Le chantier naval de Gdynia prévoyait de rembourser au moins une partie de ses dettes à l'aide de ressources provenant de sa recapitalisation par le Trésor public (à hauteur de 515 millions de PLN), elle-même subordonnée à l'injection de capitaux dans le chantier par un investisseur privé sélectionné dans le cadre du processus de privatisation décrit ci-dessus.
(221)
Enfin, après l'adhésion de la Pologne à l'Union européenne, le chantier naval de Gdynia a bénéficié de certaines aides que la Pologne considère comme «accordés à des fins autres que la restructuration» (voir le tableau 4 ci-après). Concrètement, il s'agit d'une aide d'État consacrée à la recherche, au développement et à la formation, d'un montant de 412 000 PLN.
(222)
En plus des mesures énumérées dans les tableaux 1 à 4 ci-après, le chantier naval de Gdynia a bénéficié d'autres aides.
(223)
Premièrement, par lettre du 11 juillet du 2007 (46), la Pologne a notifié une série de mesures décrites comme des «mesures qui doivent être accordées […] à partir du 1er juillet 2007 et jusqu'à la fin du processus de restructuration».
(224)
La Commission note principalement que ces mesures comportent une éventuelle annulation des intérêts échus entre le 1er juillet 2003 et le 15 mars 2005 sur les dettes à l'égard d'organismes publics soumises à restructuration conformément à la procédure du chapitre 5a, d'un montant total de 6 905 304 PLN. Selon la Pologne, la possibilité que ces intérêts soient annulés fait l'objet d'un litige entre le chantier naval de Gdynia et les autorités compétentes qui a été porté devant la juridiction nationale. Ces intérêts étant liés aux dettes en principal restructurées conformément à la procédure du chapitre 5a et présentées dans le tableau 1 ci-après, la Commission considère que l'annulation de ces intérêts constitue également une aide d'État (47) et doit être couverte par la présente décision.
(225)
La Commission attire aussi l'attention sur le fait que le tableau susmentionné fait apparaître plusieurs mesures de report de paiement ou d'annulation de dettes à l'égard d'organismes publics. On ne sait pas si ces mesures couvrent les dettes à l'égard d'organismes publics visées à l'annexe 1 de la lettre de la Pologne du 9 janvier 2008 (et présentées dans le tableau 3 ci-après).
(226)
Qui plus est, le chantier naval de Gdynia a bénéficié de garanties sur sa production accordées par le KUKE (ci-après «garanties sur les acomptes» ou «garanties du KUKE»). Pratiquement toute la production de navires à partir du 1er mai 2004 a été financée grâce à ces garanties. Entre le 1er mai 2004 et le 12 juin 2008 (en ce qui concerne les navires construits au chantier de Gdynia, non au chantier de Gdansk, qui en était auparavant une filiale), le chantier naval de Gdynia a obtenu au total 108 garanties, pour un montant total de 3 095 529 638 PLN (48). La Pologne a indiqué, par lettre du 11 juillet 2007, que le KUKE continuerait d'accorder des garanties au chantier naval de Gdynia jusqu'à la fin de 2008.
(227)
Le secteur de la construction navale se caractérise par le fait qu'en règle générale, les chantiers navals ne disposent pas de fonds de roulement suffisants pour financer la construction des navires sur leurs ressources propres et qu'ils dépendent de financements extérieurs, qui peuvent revêtir la forme de prêts (crédits de production) ou d'acomptes versés par les armateurs à titre de préfinancement de la production. Les armateurs versent généralement environ 80 % du prix du navire sous forme d'acomptes, à certaines étapes décisives de la construction, les 20 % restants étant versés à la réception du navire. La participation des armateurs au financement de la construction est donc cruciale. Les garanties sur les acomptes accordées au chantier naval de Gdynia par le KUKE visent à sécuriser les acomptes versés par les armateurs contre le risque de non-livraison du navire par le chantier.
(228)
Selon les renseignements communiqués par la Pologne concernant le fonctionnement du système de garanties proposé par le KUKE (49), les garanties du KUKE étaient accordées au chantier naval de Gdynia comme suit: un contrat était d'abord signé avec l'armateur, comportant généralement une clause faisant obligation au chantier naval de démontrer, dans un délai déterminé, que le financement de la production du navire serait garanti par le KUKE. Le KUKE arrêtait une décision par laquelle il s'engageait à assurer le financement de la construction du navire en garantissant les acomptes. Dans les contrats individuels ultérieurs, le KUKE activait les garanties relatives aux différents acomptes (habituellement au nombre de 4). Le risque supporté par le KUKE en cas de non-respect par le chantier naval de son obligation de construire le navire correspondait généralement à 80 % du prix total du navire, c'est-à-dire à la valeur totale des acomptes versés par l'armateur avant la livraison du navire. Ce risque était donc connu au moment où le KUKE décidait de garantir les acomptes versés par l'armateur. La garantie expirait le jour de la livraison du navire.
(229)
Les activités du KUKE, organisme polonais de crédit à l'exportation, sont très diverses (50) et peuvent schématiquement être ventilées entre activités commerciales et activités menées au nom du Trésor public et garanties par celui-ci. Aux fins de ces dernières, un compte bancaire distinct, dénommé «Interes Narodowy», est prévu. Les garanties accordées au chantier naval de Gdynia relèvent en partie des activités regaranties par le Trésor public.
(230)
Selon les renseignements communiqués par la Pologne, les garanties sur les acomptes ont été accordées par le KUKE au chantier naval de Gdynia en échange d'une prime dont le montant était proportionnel au montant de la garantie. Pour les garanties portant sur un montant ne dépassant pas 35 000 000 PLN, cette prime s'élevait à 2 % par an, tandis que pour les garanties portant sur un montant supérieur, elle était de 1 % par an. À titre de sûreté, le KUKE exigeait le transfert de la propriété du navire fini, du navire inachevé et des matériaux de construction. Les mêmes conditions devaient s'appliquer aux garanties accordées par le KUKE jusqu'à la fin de la période de restructuration (2012).
(231)
Enfin la Commission fait remarquer que, le 3 juin 2008, la Pologne a adopté une décision concernant une recapitalisation supplémentaire du chantier de Gdynia portant sur un montant de 515 millions de PLN.
(232)
Les tableaux 1 à 4 et les informations ci-dessus montrent qu'à partir du 1er mai 2004, le chantier naval de Gdynia a bénéficié d'aides pour une valeur nominale totale de 5 018 862 443 PLN (environ 1 434 millions EUR).
Tableau 1
Aides d'État octroyées au chantier naval de Gdynia entre le 1er mai 2004 et le 30 juin 2007 (données communiquées par les autorités polonaises)
Organisme chargé de l'octroi de l'aide
Instrument d'aide
Base juridique
Référence de la décision ou du contrat
Date d'octroi de l'aide
Date d'entrée en vigueur
Durée de l'aide
Valeur nominale de l'aide
(en PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
1.
Trésor public
Garantie - navire 8276/1
Loi du 8 mai 1997 sur les cautions et garanties accordées par le Trésor public et certaines personnes morales (JO polonais no 174 de 2003, point 1689) et ses modifications
Décret no 198/2004 du Conseil des ministres du 24.8.2004
24.8.2004
3.9.2004
Jusqu'au 30.3.2006
75 000 000,00
2.
Trésor public
Garantie - navire 8276/2
Décret no 198/2004 du Conseil des ministres du 24.8.2004
24.8.2004
3.9.2004
Jusqu'au 11.12.2006
75 000 000,00
3.
Trésor public
Garantie - navire 8245/1-4
Décret no 213/2004 du Conseil des ministres du 7.9.2004
7.9.2004
17.9.2004
Jusqu'au 27.2.2007
82 531 200,00
4.
Trésor public
Garantie - navires 8148/11 et 8184/14-17
Décret no 222/2004 du Conseil des ministres du 21.9.2004
21.9.2004
1.10.2004
Jusqu'au 15.1.2008
147 662 619,46
5.
Maréchal de la voïvodie de Poméranie
Annulation
Loi du 30 octobre 2002
Décision du président de l'ARP réf. UPP/11 mars 2005 du 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Ponctuelle
600 568,04 (51)
6.
PFRON
Annulation
Décision du président de l'ARP réf. UPP/11 mars 2005 du 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Ponctuelle
5 331 071,54 (51)
7.
Voïvodie de Poméranie
Annulation
Décision du président de l'ARP réf. UPP/11 mars 2005 du 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Ponctuelle
2 414 962,11 (51)
8.
Institut d'assurance sociale (ZUS)
Annulation
Décision du président de l'ARP réf. UPP/11 mars 2005 du 15.3.2005
4.1.2005
15.3.2005
Ponctuelle
23 048 186,93 (51)
9.
ARP
Injection de capital
Article 56 de la loi sur la vente et la privatisation des entreprises d'État (JO polonais no 171 de 2002, point 1397) et ses modifications
Contrat (acte notarié, réf. A no 3255/2005)
23.6.2005
27.6.2005
Ponctuelle
40 000 000,00
10.
Communauté de communes
Rééchelonnement de dettes
Loi du 30 octobre 2002
Réf. 200364/1/ZR - accord de restructuration du 22 novembre 2004
22.11.2004
Versements mensuels entre le 31.12.2004 et le 28.2.2006
Ponctuelle
419 543,25
11.
Trésor public
Garantie - navires 8184/21-25
Loi du 8 mai 1997 sur les cautions et garanties accordées par le Trésor public et certaines personnes morales (JO polonais no 174 de 2003, point 1689) et ses modifications
Décret no 93/2005 du Conseil des ministres
12.4.2005
12.9.2007
Jusqu'au 31.12.2007
97 098 200,00
12.
KPS
Prêt
Activité statutaire de KPS
Contrat de prêt no 01/02/2005
10.2.2005
10.2.2005
8.3.2005
7 500 000,00
13.
KPS
Prêt
Activité statutaire de KPS
Contrat de prêt no 02/04/2005
12.4.2005
20.4.2005
5.5.2005
7 500 000,00
14.
KPS
Prêt
Activité statutaire de KPS
Contrat de prêt no 04/09/2005
21.9.2005
31.10.2005
4.1.2006
14 500 000,00
15.
KPS
Prêt
Activité statutaire de KPS
Contrat de prêt no 02/07/2006
24.7.2006
3.8.2006
29.11.2006
10 000 000,00
16.
KPS
Prêt
Activité statutaire de KPS
Contrat de prêt no 01/04/2006
21.4.2006
26.4.2006
30.7.2007
4 000 000,00
17.
KPS
Prêt
Activité statutaire de KPS
Contrat de prêt no 01/12/2006
5.12.2006
5.12.2006
7.2.2006
5 500 000,00
11.12.2006
2 300 000,00
18.
KPS
Prêt
Activité statutaire de KPS
Contrat de prêt no 01/03/2007
20.3.2007
20.3.2007
20.9.2007
6 200 000,00
29.3.2007
2 000 000,00
23.4.2007
5 800 000,00
19.
Institut d'assurance sociale (ZUS)
Rééchelonnement de dettes
Demande du créancier
Pas encore formellement accordée, mais concrètement mise en œuvre
Par tranches jusqu'à la fin de 2008
Par tranches jusqu'à la fin de 2008
34 272 360,17
Total
648 678 711,50
Tableau 2
Aides d'État supplémentaires octroyées au chantier naval de Gdynia entre le 30 juin 2007 et le 15 février 2008 (données communiquées par les autorités polonaises)
Organisme chargé de l'octroi de l'aide
Instrument d'aide
Base juridique
Référence de la décision ou du contrat
Date d'octroi de l'aide
Date d'entrée en vigueur
Durée de l'aide
Valeur nominale de l'aide
(en PLN)
20.
ARP
Prêt
Article 56 de la loi sur la vente et la privatisation des entreprises d'État (JO polonais no 171 de 2002, point 1397) et ses modifications
Contrat de prêt réf. OPP/11/07
4.12.2007
En deux tranches:
5.12.2007
4.1.2008
Au plus tard le 31.5.2008
40 000 000
21.
ARP
Prêt
5.2.2008
54 000 000
22.
KPS
Prêt
Activité statutaire de KPS
Contrat de prêt no 02/11/2007
?
Tableau 3
Dettes contractées auprès d'organismes publics au 30 septembre 2007 (données communiquées par les autorités polonaises)
Organisme accordant un report de paiement
Obligations concernées
Dette au 30 septembre 2007
(en PLN)
23.
Institut d'assurance sociale (ZUS)
Report de paiement des cotisations, paiement échelonné
mai 2004 - septembre 2007
356 708 912
24.
PFRON
Report de paiement des cotisations, paiement échelonné
mai 2004 - septembre 2007
12 192 821
25.
Ville de Gdansk
Report de paiement de la taxe sur les biens immobiliers, paiement échelonné
mai 2004 - septembre 2007
50 872 523
26.
Ville de Gdansk
Report de paiement de la redevance pour l'utilisation des terrains,
paiement échelonné 2005-2007
2 859 684
27.
Maréchal de la voïvodie de Poméranie
Report de paiement de la redevance environnementale, paiement échelonné
mai 2004 - septembre 2007
361 781
Total
422 995 722
Tableau 4
Aides d'État accordées au chantier naval de Gdynia à des fins autres que sa restructuration (données communiquées par les autorités polonaises)
Organisme chargé de l'octroi de l'aide
Instrument d'aide
Objectif
Base juridique
Référence de la décision ou du contrat
Date d'octroi de l'aide
Date d'entrée en vigueur
Durée de l'aide
Valeur nominale de l'aide
(en PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
28.
ARP
Subvention
Recherche scientifique et développement
Projet mené dans le cadre d'INTERREG IIIC - Loi de finances 2005 du 22 décembre 2004 (JO polonais no 278 du 29.12.2004, point 2755)
Note de débit no 05/ERR/2006
30.5.2006
30.5.2006
Ponctuelle
1 322,19
29.
Ministère de l'éducation et des sciences
Subvention
Règlement du directeur du comité de la recherche scientifique du 30 novembre 2001 (JO polonais no 146, point 1642) et ses modifications
Projet UE G3RD-CT-2002-00822-FASTPOD
26.6.2006
26.6.2006
Ponctuelle
49 571,98
30.
Ministère de l'éducation et des sciences
Subvention
Décision no 03797/C.ZR6-6/2005
12.12.2005
20.11.2006
Projet à réaliser avant le 31.1.2009
279 825,51
31.
Ministère des sciences et de l'enseignement supérieur
Subvention
Loi du 8 octobre 2004 sur le financement de la recherche (JO polonais no 238, point 2390) et ses modifications
Décision no 03858/C.ZR8-6/2006
1.9.2006
20.11.2006
Projet à réaliser avant le 31.3.2009
36 509,45
32.
Ministère des sciences et de l'enseignement supérieur
Subvention
Recherche scientifique et développement
Loi du 12 janvier 1991 instituant le comité de la recherche scientifique (JO polonais no 33 de 2001, point 389)
Décision no 960/E-594/SPB/5.PR UE/DZ 29/2003-2005
31.1.2003
30.6.2005
30.6.2005
37 906,00
33.
Agence polonaise pour le développement des entreprises
Subvention
Règlement du ministre de l'économie et de l'emploi du 16 septembre 2004 relatif à l'octroi, par l'agence polonaise pour le développement des entreprises, d'une aide financière dans le cadre du programme opérationnel sectoriel «Développement des ressources humaines 2004-2006» (JO polonais de 2007, point 2115)
Contrat no 30/2006/efs/gdy formation financée par le FSE du 20.1.2006
2.2.2006
25.5.2006
Ponctuelle
4 253,02
34.
Agence polonaise pour le développement des entreprises
Subvention
Règlement du ministre de l'économie et de l'emploi du 16 septembre 2004 relatif à l'octroi, par l'agence polonaise pour le développement des entreprises, d'une aide financière dans le cadre du programme opérationnel sectoriel «Développement des ressources humaines 2004-2006» (JO polonais de 2007, point 2115)
Contrat no WSAiB/039
1.2.2007
13.3.2007
Ponctuelle
2 209,94
Total
411 598,09
III. ÉVALUATION
1. COMPÉTENCES DE LA COMMISSION
(233)
L'annexe IV, point 3, du Traité d'adhésion définit la procédure transitoire. Elle établit le cadre juridique permettant d'évaluer les régimes d'aides ainsi que les aides individuelles qui sont mis à exécution dans un nouvel État membre avant son adhésion à l'Union européenne et qui sont toujours applicables après cette date.
(234)
Les mesures mises à exécution avant l'adhésion et qui ne sont plus applicables après cette date ne peuvent pas être examinées par la Commission ni dans le cadre de la procédure transitoire ni conformément à la procédure établie dans l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.
(235)
Néanmoins les mesures qui n'ont pas été mises à exécution avant l'adhésion seront examinées par la Commission comme une aide notifiée ou comme une aide illégale conformément à la procédure établie dans l'article 88, paragraphe 2, du traité CE.
(236)
Le critère utilisé pour déterminer la date de mise à exécution d'une mesure donnée est celui d'évaluation dès l'application des mesures d'aide est l'acte juridiquement contraignant par lequel l'autorité nationale compétente s'engage à accorder l'aide (52). Le caractère juridiquement contraignant d'un acte administratif est déterminé par la loi nationale. Néanmoins la Commission doit avoir la possibilité de réviser ces actes administratifs, en particulier dans les cas limites, et de juger de leur forme et de leur contenu, afin d'évaluer s'ils pouvaient avoir créé une confiance légitime auprès des bénéficiaires, que ces derniers pourraient invoquer devant un tribunal polonais. Ce pouvoir d'analyse d'un acte administratif national donné à la Commission est indispensable pour qu'elle puisse exercer sa compétence exclusive en ce qui concerne l'acceptation des dérogations à l'interdiction générale des aides d'État relatives à des mesures mises à exécution en Pologne après le 1er mai 2004.
(237)
Une mesure d'aide mise à exécution avant l'adhésion est applicable après l'adhésion, si elle peut encore donner lieu à l'octroi d'une aide supplémentaire ou à une augmentation du montant de l'aide déjà accordée, c'est-à-dire si le niveau d'intervention précis de l'État n'est pas connu à la date à laquelle la mesure a été mise à exécution et reste inconnu à la date de l'adhésion.
(238)
Dans sa décision d'ouvrir procédure formelle d'examen, la Commission a conclu, sur la base des informations transmises par la Pologne, qu'une série de mesures, qui lui avaient été notifiées le 29 avril 2004, constituait en réalité une nouvelle aide, soit illégale, soit notifiée car octroyée après le 1er mai 2004, jour de l'adhésion de la Pologne à l'UE. Les remarques transmises par la Pologne et des tiers après le début de la procédure formelle d'examen, n'ont pas permis de modifier la décision de la Commission. La Commission maintient en particulier qu'elle possède des compétences pour évaluer la compatibilité avec le marché commun des mesures indiquées dans la partie B de l'annexe I de la décision d'ouvrir la procédure formelle d'examen. La Commission attire l'attention sur le fait que certaines de ces mesures ont été abandonnées, (mesures 33 et 34 dans la partie B à l'annexe I de la décision d'entreprendre la procédure formelle d'examen).
(239)
La Commission présente ci-après les raisons de la non-acceptation de l'argumentation de la Pologne et des parties intéressées.
a) Restructuration de la dette à l'égard d'organismes publics conformément à la procédure du chapitre 5a
(240)
La Commission est d'accord avec la position du bénéficiaire que l'événement décisif qui a donné lieu à l'annulation partielle des dettes à l'égard d'organismes publics, conformément à la procédure du chapitre 5a, a été l'adoption de la décision de restructuration par le président de l'ARP. toutefois, la Commission ne peut pas être d'accord avec la constatation que la décision a été prise le 19 avril 2004, c'est-à-dire avant l'adhésion de la Pologne à l'UE. La Commission a expliqué sa position dans la décision d'ouverture de la procédure formelle d'examen et ni la Pologne ni le bénéficiaire n'ont présenté d'observations à ce sujet. La Commission répète que la décision du 19 avril était uniquement une décision qui approuvait le plan de restructuration du 2004 et non pas une décision de restructuration des dettes à l'égard d'organismes publics conformément à la procédure du chapitre 5a. Le président de l'ARP n'a pas pu publier la décision de restructuration avant l'adhésion, parce qu'il n'avait pas l'accord nécessaire de tous les créanciers publics engagés dans cette restructuration (53) conformément à la procédure du chapitre 5a. La Commission constate que le président de l'ARP a reconnu ce fait lorsqu'il a indiqué dans sa décision du 19 avril 2004 qu'il faudrait une décision supplémentaire pour achever la restructuration conformément à la procédure du chapitre 5a et quand il a finalement publié les décisions concernant la restructuration le 4 janvier 2005, c'est-à-dire après l'adhésion de la Pologne à l'UE.
(241)
La Commission ne peut accepter l'argument du bénéficiaire selon lequel l'accord de tous les créanciers publics engagés dans la restructuration de leurs créances vis-à-vis du chantier naval de Gdynia, conformément à la procédure du chapitre 5a, constituait un acte juridique contraignant exigé par l'arrêt dans l'affaire Fleuren Compost. Le bénéficiaire a essentiellement fait valoir que le chapitre 5a n'était pas une «lex specialis» par rapport aux autres lois permettant la restructuration des dettes à l'égard d'organismes publics et que le rôle du président de l'ARP était de diriger et de faciliter le processus de restructuration, non pas de remplacer les autorités concernées et compétentes pour des dettes spécifiques. La Commission considère qu'une telle interprétation du droit polonais est en contradiction avec ce que la Pologne a exprimé jusqu'à ce jour et avec le texte et la logique du chapitre 5a. Comme le bénéficiaire l'a indiqué, la loi du 30 octobre 2002«n'interdit pas aux autorités chargées de la restructuration d'annuler des créances, si une telle décision est autorisée par les dispositions générales». Toutefois, si elles prenaient une telle décision, les dettes ne seraient plus soumises à la procédure du chapitre 5a, avec tous les avantages qui en résultent, comme les a énumérés le bénéficiaire: la possibilité d'obtenir un prêt de l'ARP, la suspension des procédures d'exécution en cours, la suspension des procédures de faillite et l'annulation des intérêts non payés.
(242)
La Commission ne peut pas accepter l'argument du bénéficiaire selon lequel aucun intérêt sur les créances restructurées conformément à la procédure du chapitre 5a ne courait après le 30 juin 2006. Cette interprétation de la législation polonaise a été rejetée par la Pologne. Par ailleurs la Pologne a notifié en tant que nouvelle aide l'annulation prévue (partielle) des intérêts accumulés après le 30 juin 2006, de sorte qu'il est évident qu'il y avait effectivement eu accumulation d'intérêts.
b) Mesures 28-34 mentionnées à la partie B de l'annexe I de la décision d'ouverture de la procédure formelle d'examen.
(243)
La Commission ne peut pas accepter l'argument de la Pologne selon lequel l'aide en cause a été accordée «de facto» sur la base du fait que toutes les autorités compétentes avaient fait des déclarations verbales au cours de la réunion du groupe de travail gouvernemental chargé de la restructuration des chantiers navals polonais (groupe de la construction navale). Toutes ces déclarations, si tant qu'il y en ait eu, ont été purement verbales et pour qu'elles puissent créer une attente légitime en vertu du droit polonais, il fallait que des mesures d'exécution soient aussi arrêtées.
c) Apport de capitaux de la part de l'ARP
(244)
L'argument du bénéficiaire selon lequel la mesure a été accordée avant l'adhésion, car le niveau d'intervention précis était connu avant le jour de l'adhésion résulte de la mauvaise compréhension du point 3 de l'annexe IV du traité d'adhésion. Pour qu'une mesure puisse être considérée comme une aide antérieure, elle doit remplir deux conditions: avoir été accordée avant l'adhésion, (ce qui est équivalent à une décision juridiquement contraignante de l'autorité compétente qui accorde l'aide) et «ne pas être applicable après l'adhésion». Ce sont deux conditions distinctes et cumulatives. L'argument du bénéficiaire confirmant que le niveau d'intervention de l'État était connu avant l'adhésion, se réfère à la deuxième condition, et non pas au moment précis où l'aide a été accordée.
(245)
La Commission ne peut pas accepter l'argument de la Pologne selon lequel la condition de souscription de nouvelles actions dans un délai de 6 mois était purement formelle. La Commission fait valoir qu'en réalité, après l'écoulement de la période de 6 mois, deux nouvelles décisions distinctes étaient nécessaires: une nouvelle résolution de l'assemblée générale des actionnaires concernant l'augmentation du capital et une décision concernant la souscription des actions proprement dite. Il semble que le droit commercial polonais prévoit que le droit d'une société à une recapitalisation court dès le jour de l'adoption de la décision concernant l'augmentation du capital (c'est-à-dire la première décision du 17 février 2004). L'enregistrement est important pour les contacts extérieurs de la société et non pas pour ses relations avec les actionnaires. Cependant, l'absence d'enregistrement a aussi des effets juridiques pour les relations de la société avec ses actionnaires: si l'enregistrement n'est pas effectué dans un délai de 6 mois, la décision concernant l'augmentation de capital expire et la recapitalisation ne peut avoir lieu. Dans ce cas-là, une nouvelle résolution des actionnaires est nécessaire pour procéder à l'augmentation de capital. Une telle résolution a été en effet adoptée par l'assemblée générale des actionnaires, le 4 mars 2005. Toutefois, le fait que cette résolution n'ait pas été adoptée à l'unanimité, (trois grands actionnaires ont voté contre), constitue une preuve que cette résolution ne peut pas être considérée comme une condition strictement formelle. Par ailleurs la Commission remarque qu'en fin de compte le capital a été souscrit par l'ARP et non pas par le Trésor public. Pour cette raison, la résolution du 17 février ne peut pas être considérée comme une décision finale contraignante d'octroyer l'aide sous forme d'une injection de capital, identifiée comme mesure 32 dans la partie B de l'annexe I de la décision d'ouverture de la procédure formelle d'examen.
(246)
Enfin, la Commission constate que ni la Pologne ni le bénéficiaire n'ont contesté sa conclusion que les mesures 19 à 27 dans la partie B de l'annexe I de la décision d'ouverture de la procédure formelle d'examen constituent une nouvelle aide qui relève de ce fait de la compétence de la Commission conformément à l'article 88 du traité CE.
2. AIDES D'ÉTAT AU SENS DE L'ARTICLE 87, PARAGRAPHE 1, DU TRAITÉ CE
2.1. EXISTENCE D'UNE AIDE D'ÉTAT
(247)
L'article 87, paragraphe 1, du traité CE dispose que sont incompatibles avec le marché commun, dans la mesure où elles affectent les échanges entre États membres, les aides accordées par les États ou au moyen de ressources d'État sous quelque forme que ce soit qui faussent ou qui menacent de fausser la concurrence en favorisant certaines entreprises ou certaines productions.
(248)
La Commission estime que l'aide décrite dans les considérants 209 à 232 a été accordée par l'État ou au moyen de ressources d'État et a présenté un caractère sélectif car elle a été destinée à une seule société.
(249)
Le chantier naval de Gdynia est l'un des plus grands chantiers navals en Europe. Il est un concurrent actif des chantiers allemands et danois sur le marché des porte-conteneurs, comme l'ont reconnu la Pologne et le bénéficiaire, et comme l'ont indiqué le Danemark et l'association danoise des constructeurs navals dans leurs observations suite à la décision de la Commission d'ouvrir la procédure formelle d'examen. À la fin de 2006, les navires porte-conteneurs constituaient plus de 26 % des commandes des chantiers navals européens (54).
(250)
Il semble que le chantier naval de Gdynia est le seul au sein de l'UE qui produisait un certain type de transroulier - des grands navires pour le transport de voitures. Une telle spécialisation ne signifie pas que le chantier naval de Gdynia n'est pas en concurrence, au moins potentiellement, avec d'autres chantiers de l'UE. La Commission attire l'attention sur le fait qu'il existe un niveau important de substituabilité de l'offre, au moins dans le secteur des navires cargo (55), bien que compte tenu de la structure de la demande concernant de différentes catégories de cargos, ces navires n'appartiennent pas à un marché unique.
(251)
Cela signifie que d'autres chantiers navals de l'UE peuvent ne pas rencontrer des obstacles importants les empêchant de commencer la production de navires transporteurs des voitures, tout au moins pas des obstacles de nature technologique (installations de production, know-how, etc.). Cependant le subventionnement continu du chantier de Gdynia qui lui permettait de conclure des contrats sans prise en compte totale du risque en jeu, pourrait avoir constitué un obstacle important empêchant d'autres chantiers d'accéder au marché des navires de transport de voitures.
(252)
La Commission note que le chantier naval de Gdynia travaille aussi dans d'autres segments de production de navires de charge (cargos): il vend des navires polyvalents, des navires-citernes, des chimiquiers, des vraquiers et des méthaniers. Par exemple à la fin de l'année 2006, les chimiquiers et les transporteurs de produits constituaient 8 % environ des commandes des chantiers navals européens (56). Les chantiers allemands et roumains sont particulièrement actifs dans ces segments.
(253)
La Commission conclut, en tenant compte des observations qui précèdent, que l'aide d'État accordée au chantier naval Gdynia a affecté le commerce entre les États membres.
(254)
Enfin, la Commission doit définir si les moyens accordés au chantier naval de Gdynia ont constitué un avantage indu et ont par conséquent faussé ou menacé de fausser la concurrence. La Commission constate que les autorités polonaises n'ont pas contesté la qualification d'aides d'État des mesures couvertes par la présente décision, à l'exception des prêts accordés par KPS et des garanties fournies par le KUKE, qui, pour les autorités polonaises, respectent le principe de l'investisseur dans une économie de marché.
(255)
Ci-après, la Commission explique d'abord la raison pour laquelle elle a estimé que le défaut constant d'exécution forcée des créances publiques n'a pas satisfait au critère du créancier dans une économie de marché. Ensuite la Commission examine les mesures contestées par la Pologne et enfin les conditions dans lesquelles l'aide couverte par la présente décision a été accordée et son impact sur la concurrence.
a) Défaut constant d'exécution forcée des créances publiques
(256)
Le principe que le défaut constant d'exécution forcée des créances publiques peut en soi constituer une aide d'État est établi dans la jurisprudence (57). Les informations fournies par les autorités polonaises (58) démontrent clairement que le chantier naval de Gdynia a un retard considérable dans le remboursement de ses dettes à l'égard d'organismes publics qui remonte à 2004. Le chantier remboursait ses dettes sporadiquement et ses dettes en cours étaient continuellement reportées, probablement sans aucune décision formelle des créanciers publics, ou bien faisaient l'objet d'un échéancier de paiements. Concernant les dettes à l'égard d'organismes publics restant à rembourser au 30 septembre 2007 (443 millions de PLN au total), la Pologne a expliqué que le bénéficiaire avait l'intention de les rembourser à l'aide des moyens provenant de l'injection de capitaux par le Trésor public après la privatisation du chantier naval. Cette dernière étant incertaine et avec un délai incertain, l'intention du chantier permet de penser que dans la pratique les dettes à l'égard d'organismes publics étaient réellement ajournées pendant une période illimitée ou non spécifiée, et n'étaient remboursées qu'occasionnellement en fonction du flux de trésorerie du chantier. La Commission est d'avis qu'aucun créancier respectant les principes de l'économie de marché n'accepterait un report aussi illimité de ses créances, qui seraient conditionnées par la privatisation incertaine et la recapitalisation par l'État (une telle acceptation constituant une aide d'État d'une légalité douteuse et d'une compatibilité avec le marché unique incertaine). En outre, rien n'indique que les créanciers publics aient entamé une action quelconque pour obtenir le remboursement de leurs créances par le chantier naval de Gdynia, en particulier par la voie de l'exécution forcée ou du droit de la faillite. La Commission a conclu par conséquent que le défaut constant d'exécution forcée des créances publiques représente un avantage que le bénéficiaire n'aurait pas obtenu d'un créancier d'une économie de marché et constitue par conséquent une aide d'État au même titre qu'un prêt sans intérêt.
b) Mesures qui, de l'avis de la Pologne, satisfont au critère de l'investisseur privé
(257)
La Commission ne peut admettre l'argument de la Pologne selon lequel l'aide sous forme de crédits fonds de roulement était dénuée de tout caractère d'aide d'État. La Commission fait observer que le taux d'intérêt perçu par KPS était environ 400 points de base au-dessus du niveau du taux de référence. La Commission note aussi que le chantier naval de Gdynia était depuis quelques années dans une situation financière très difficile, ses dettes dépassant considérablement ses actifs. Le chantier naval de Gdynia n'a pas pu obtenir de financement extérieur pour sa production. Son fonds de roulement était financé par des acomptes, entièrement couverts par des garanties du KUKE, des prêts couverts entièrement par le Trésor public et des prêts de KPS. Le taux d'intérêt perçu par KPS ne semble pas refléter correctement le risque encouru. Même si KPS exigeait des garanties, leur valeur inspire des doutes; il faut rappeler que le KUKE et le Trésor public exigeaient des garanties semblables, et si l'on considère le ratio actifs/dettes du chantier naval de Gdynia, il est probable que KPS ne pouvait pas obtenir des garanties de premier rang sur des actifs du chantier. Quoi qu'il en soit, la Pologne n'a pas transmis des renseignements détaillés permettant à la Commission d'évaluer la valeur réelle des garanties exigées.
(258)
Par ailleurs il n'y a aucune différence entre les prêts accordés par KPS et les prêts accordés par l'ARP, propriétaire de KPS. Il est difficile d'être d‘accord avec l'argumentation de la Pologne qui fait valoir que les prêts accordés par l'ARP constituent une aide d'État, alors que les prêts accordés par sa filiale, KPS, sont conformes au principe de l'investisseur dans une économie de marché.
(259)
Enfin la Commission attire l'attention sur le fait que KPS a été créée comme un fond contrôlé par l'État avec des objectifs d'intérêt général: son financement était entièrement assuré et garanti par l'État via l'ARP. Conformément au document «Stratégie pour le secteur de la construction navale (chantiers maritimes) en Pologne en 2006-2010», KPS «a été créée pour organiser le financement de la production dans les chantiers navals jusqu'au moment de leur reprise par des investisseurs privés». La stratégie destinée à atteindre des objectifs non seulement économiques mais aussi sociaux et macro-économiques (59), dote KPS de différents pouvoirs tout comme l'ARP, le Trésor public et d'autres institutions publiques compétentes. Les relations financières de KPS avec l'ARP et le Trésor public sont explicites et KPS fonctionne comme un outil permettant le transfert des actifs du budget de l'État destinés aux chantiers en Pologne, dont le chantier naval de Gdynia.
(260)
Compte tenu de ce qui précède, la Commission conclut que KPS en accordant des crédits fonds de roulement au chantier naval de Gdynia n'a pas agi comme un investisseur en économie de marché. Ces prêts dont la liste figure au considérant 158, tableaux 1 et 2, constituent donc une aide d'État.
(261)
Dans les observations transmises après la décision d'ouverture de la procédure formelle d'examen, la Pologne a prétendu que les garanties accordées par le KUKE au chantier naval de Gdynia ne constituaient pas une aide de l'État. La Commission ne peut pas accepter cette affirmation.
(262)
En premier lieu, la Commission rappelle que les garanties de restitution d'acomptes accordées par KUKE sont garanties par le Trésor public et que les opérations qui y sont liées sont inscrites sur un compte bancaire séparé au nom de «Interes Narodowy». Dans le cas où ce compte n'est pas suffisamment approvisionné, le KUKE peut soit obtenir un prêt du Trésor public, soit profiter des garanties de crédits du Trésor public.
(263)
Deuxièmement la Commission rappelle sa décision du 18 juillet 2007 dans l'affaire no 105/2007 (60), par laquelle elle a approuvé le régime en vertu duquel le KUKE gère son programme d'assurance à l'exportation garanti par le Trésor public, et a jugé qu'il ne contient pas d'élément d'aide d'État. Actuellement, ce régime couvre le type de garanties de production dont le chantier de Gdynia profite depuis quelques années. La Commission note que le régime exclut (61) explicitement les entreprises en difficulté financière au sens des lignes directrices communautaires concernant les aides d'État au sauvetage et à la restructuration d'entreprises en difficulté. Ce régime se caractérise par le fait que les primes des garanties sont calculées sur la base d'une analyse des risques. Par exemple, la prime de garantie pour une entreprise appartenant à la catégorie de risque la plus élevée correspond à […] % p.a. pour des garanties inférieures à 2 ans et […] % p.a. pour des garanties de plus de 2 ans. Le taux de base est de […] % p.a.. À titre de comparaison, les garanties accordées par le KUKE au chantier naval de Gdynia étaient taxées d'une prime de 2 % p.a. si la garantie ne dépassait pas la somme de 35 000 000 PLN et d'une prime de 1 % p.a si la garantie dépassait cette somme.
(264)
Par conséquent, il est clair que le chantier naval de Gdynia n'a pas droit aux garanties, décrites ci-dessus et approuvées par la Commission comme ne contenant pas d'aide d'État. Il en résulte que les garanties accordées au chantier naval de Gdynia ne sont pas exemptes d'un élément d'aide d'État.
(265)
Il est évident, en outre, que la prime de garantie appliquée au chantier naval de Gdynia est bien inférieure à la prime de base appliquée pour les garanties d'entreprises prospères, et plusieurs fois inférieure à la prime imposée aux entreprises à haut risque qui sont toutefois éligibles au régime décrit ci-dessus. La Commission conclut que la prime de garantie appliquée au chantier naval de Gdynia ne correspond pas à une prime commerciale et que pour cette raison ces garanties constituent une aide d'État.
(266)
Troisièmement, conformément à la Communication de la Commission sur l'application des articles 87 et 88 du traité CE aux aides d'État (62), pour qu'une garantie individuelle accordée par l'État ne constitue pas une aide d'État, l'emprunteur ne peut pas être en difficulté financière. Il est évident que tel n'est pas le cas en l'espèce. Conformément à cette même communication, si l'emprunteur se trouve dans une situation économique difficile, l'élément d'aide de la garantie peut être aussi élevé que le montant couvert par la garantie.
(267)
Enfin, la Commission remarque que le chantier naval de Gdynia comptait exclusivement sur les garanties du KUKE et du Trésor public et n'a pas réussi à obtenir d'autres garanties sur le marché.
(268)
À la lumière de ce qui précède, la Commission conclut que le KUKE, en accordant des garanties au chantier naval de Gdynia, n'a pas agi comme un investisseur en économie de marché.
c) Distorsion de concurrence causée par l'aide d'État accordée au chantier naval de Gdynia
(269)
La Commission considère qu'en s'appuyant complètement sur des aides d'État, le chantier naval de Gdynia a pu s'engager dans des actes anticoncurrentiels, comme fixer des prix inférieurs aux coûts de production, sans jamais subir les conséquences que de telles pratiques entraînent normalement, à savoir l'exclusion du marché.
(270)
Par ailleurs, la Commission remarque que l'un des principaux problèmes à long terme du chantier naval de Gdynia a été la conclusion de marchés aboutissant à des pertes du fait de la hausse du zloty par rapport au dollar, devise principale dans l'industrie navale, et l'augmentation des prix des tôles d'acier au niveau mondial. Ces facteurs extérieurs avaient déjà été mentionnés comme constituant des menaces essentielles pour la poursuite de l'activité du chantier au moment du plan de restructuration de 2002, puis dans sa version amendée de 2004, et ensuite dans le nouveau plan de restructuration de 2006 et enfin lors de la privatisation en 2008.
(271)
Malgré ces menaces que la direction du chantier connaissait, le chantier a continué à conclure des marchés sans prendre aucune mesure pour diminuer les risques. Cette pratique commerciale s'est poursuivie pendant la période de l'essor exceptionnel de la construction navale entre 2004 et 2008, quand les prix des navires ont atteint des records. De ce fait-là, le chantier a réussi à maintenir son activité et ses emplois, au coût, toutefois, de pertes considérables dans la production courante du chantier. Conformément au rapport sur la diligence due, établi par la société Amber dans la première moitié de l'année 2008, le carnet de commandes actuel avec des livraisons prévues pour 2008 et 2009 est aussi menacé d'un risque de pertes considérables causées par des marchés déficitaires, conclus sans aucune mesure de limitation des risques; la Pologne a confirmé ce fait.
(272)
Sur cette base, la Commission conclut que toute l'aide accordée au chantier naval de Gdynia décrite dans la partie II, considérant 7, était de nature à fausser ou à menacer de fausser la concurrence sur le marché de la construction navale.
(273)
La Commission considère donc que l'ensemble des mesures accordées au chantier naval de Gdynia constituent les aides d'État, au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE.
2.2 Possibilité pour la Pologne et les tiers de présenter des observations
(274)
Par la décision du 1er juin 2005, la Commission a ouvert une procédure formelle d'examen d'une série des mesures, dont la restructuration des dettes (abandon de créances, reports, modifications de l'échéancier de paiement), fondées sur plusieurs motifs de droit et concernant un certain nombre de créanciers publics, l'injection de capitaux, les garanties de la production accordées par le Trésor public et les mesures de rassemblement de capitaux (émission d'obligations et conversion de créances en actions).
(275)
La Commission a également mentionné clairement qu'elle ne pouvait pas accepter l'argument de la Pologne selon lequel les acomptes des armateurs devaient être considérés comme une contribution propre. Elle a exprimé des doutes à cet égard se demandant si les garanties de restitution d'acomptes accordées par le KUKE ne constituaient pas une aide d'État et a annoncé qu'elle allait procéder à l'examen de la nature de ces acomptes.
(276)
Les autorités polonaises et le bénéficiaire ont présenté des observations; cependant, même s'ils ont contesté la compétence de la Commission d'apprécier la compatibilité de certaines des mesures en cause, ils n'ont pas contesté la conclusion de la Commission que, dans la mesure où ces mesures ont été accordées après l'adhésion de la Pologne à l'UE, elles constituaient une nouvelle aide au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE. Le caractère des garanties accordées par le KUKE, qui étaient réputées ne pas contenir d'élément d'aide d'État, constituait la seule exception. La Pologne a par la suite aussi fait valoir que les prêts accordés par KPS ne constituent pas non plus des aides d'État. La Commission a passé en revue les arguments de la Pologne et du bénéficiaire dans les considérants qui précèdent.
(277)
Au cours de l'examen de la Commission, la stratégie des autorités polonaises en tant qu'actionnaire majoritaire du chantier naval de Gdynia a changé à plusieurs reprises de manière significative, ainsi que cella est décrit plus haut. La stratégie de la consolidation du secteur naval est devenue une stratégie de séparation des chantiers navals de Gdansk et de Gdynia et de privatisation partielle du chantier de Gdynia, pour ensuite devenir une stratégie de privatisation totale. L'avenir de cette dernière stratégie est tout aussi problématique vu le manque manifeste d'intérêt de la part des opérateurs du marché à racheter le chantier naval.
(278)
Comme indiqué ci-dessus, la Commission a eu des contacts réguliers avec les autorités polonaises en leur qualité de propriétaire du chantier naval de Gdynia, et avec le chantier naval de Gdynia lui-même. Elle a régulièrement signalé à la Pologne ainsi qu'au chantier naval de Gdynia que toutes les mesures accordées au chantier naval à l'aide de fonds publics constituaient probablement une aide d'État, au sens de l'article 87 du traité CE, compte tenu de la situation financière précaire du chantier ainsi que de l'absence d'un quelconque financement extérieur, ne contenant pas d'élément d'aide publique. La Commission a également averti que cette aide d'État avait été accordée en violation de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE et qu'elle était incompatible avec le marché commun. À plusieurs reprises, la Commission a fait observer que les garanties accordées au chantier naval de Gdynia par le KUKE constituaient une aide d'État.
(279)
Au cours de son enquête, la Commission a réuni des renseignements détaillés concernant les activités de KPS et la nature des prêts qu'il octroyait au fonds de roulement du chantier. La Commission a informé la Pologne que, selon toute probabilité, ces prêts constituaient une aide d'État, au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE.
(280)
Enfin, lors de la procédure d'examen, la Commission a remarqué que le chantier naval de Gdynia continuait de contracter des dettes à l'égard d'organismes publics. Elle a rassemblé des renseignements à ce sujet et a informé les autorités polonaises (agissant en leur qualité à la fois de propriétaire et de créancier), que la non-exécution des dettes publiques ou leur réaménagement peuvent constituer une aide d'État, au sens de l'article 87, paragraphe 1, du traité CE.
3. COMPATIBILITÉ DE L'AIDE AVEC LE MARCHÉ COMMUN - DÉROGATION EN VERTU DE L'ARTICLE 87, PARAGRAPHE 3, DU TRAITÉ CE
(281)
Le but principal des mesures d'aide est d'aider une société en situation financière difficile afin qu'elle puisse maintenir son activité. Dans de tels cas, des dérogations sont possibles au titre de l'article 87, paragraphe 3, point c) du traité CE qui prévoit que peuvent être considérées comme compatibles avec le marché commun les aides destinées à faciliter le développement de certaines activités économiques, quand elles n'altèrent pas les conditions des échanges commerciaux dans une mesure contraire à l'intérêt commun, si les conditions requises sont remplies.
(282)
L'aide au sauvetage et à la restructuration des entreprises en difficulté est actuellement réglementée par les lignes directrices communautaires concernant les aides d'État au sauvetage et à la restructuration d'entreprises en difficulté (63) (dénommées ci-après «les lignes directrices»), qui ont remplacé le texte précédent adopté en 1999 (64) (dénommé ci-après «lignes directrices de 1999»).
(283)
Les clauses contenues dans les lignes directrices concernant la transition des entreprises stipulent que les notifications enregistrées par la Commission avant le 10 octobre 2004 seront examinées au regard des critères en vigueur au moment de la notification (point 103). En l'espèce, une partie des mesures a été présentée à la Commission le 29 avril 2004 conformément au mécanisme provisoire prévu au point 3 de l'annexe IV du Traité d'adhésion, alors que les lignes directrices de 1999 étaient encore en vigueur. Toutefois, les lignes directrices précisent également qu'elles sont applicables par la Commission pour l'appréciation des aides au sauvetage ou à la restructuration octroyées sans son autorisation (aides illégales), si l'aide, ou une partie de celle-ci, a été octroyée après le 1er octobre 2004, (point 104, premier alinéa). Étant donné que la quasi-totalité des mesures décrites dans les considérants 209 à 232 ont été octroyées illégalement après cette date, la Commission conclut que les lignes directrices de 2004 sont applicables en l'espèce.
(284)
Les lignes directrices s'appliquent aux entreprises de tous les secteurs, à l'exception de celles énumérées au point 18 des lignes directrices. L'encadrement des aides d'État à la construction navale (65), qui constitue la base juridique pour l'appréciation des aides d'État dans ce secteur, fait référence au point 12 des lignes directrices en tant que base juridique pertinente pour l'appréciation des aides au sauvetage et à la restructuration.
A. AIDES AU SAUVETAGE
(285)
Les lignes directrices prévoient qu'une aide au sauvetage peut être octroyée à titre temporaire aux entreprises en difficulté pendant le temps nécessaire à l'élaboration d'un plan de restructuration ou de liquidation ou pour remédier à une crise de trésorerie grave.
(286)
La Commission constate que l'aide d'État accordée au chantier naval de Gdynia ne respecte ni le caractère temporaire de l'aide puisque toutes les mesures ont été accordées pour des périodes largement supérieures aux six mois prescrits, ni le critère de réversibilité, puisque des mesures irréversibles, comme l'injection de capitaux et l'abandon de créances comparables à des subventions, ont été autorisées.
(287)
La Commission conclut par conséquent que les mesures énumérées dans les considérants 209 à 232 sont incompatibles avec le marché commun en tant qu'aide au sauvetage.
B. AIDE À LA RESTRUCTURATION
(288)
Conformément à la définition donnée au point 17 des lignes directrices, l'aide à la restructuration se fonde sur un plan réaliste, cohérent et de grande envergure, visant à rétablir la rentabilité à long terme de l'entreprise. Elle comporte habituellement les éléments suivants: la restructuration des activités de l'entreprise sous tous leurs aspects, la réorganisation et la rationalisation de ses activités, notamment par le désengagement de ses activités déficitaires, et la restructuration financière. Si elles bénéficient d'une aide de l'État, les opérations de restructuration ne peuvent toutefois se limiter à une aide financière destinée à combler les pertes antérieures, sans intervention sur les causes de ces pertes, c'est-à-dire sans entreprendre une restructuration authentique. De plus, la restructuration doit être financée, en partie au moins, par les ressources propres de l'entreprise ou par des sources extérieures ne contenant pas d'élément d'aide d'État, et l'aide de l'État doit être limitée au minimum nécessaire pour rétablir la viabilité de l'entreprise. Enfin, des mesures compensatoires doivent être adoptées afin d'atténuer les effets de distorsion de l'aide.
(289)
Vu l'effet grave de distorsion de la concurrence d'une aide à la restructuration, la Commission considère que les aides accordées aux entreprises en difficulté peuvent contribuer au développement de l'activité économique sans avoir d'effet négatif sur le commerce dans une mesure contraire à l'intérêt communautaire uniquement si tous les critères fixés dans les lignes directrices sont respectés.
(290)
La Commission examine ci-après si ces critères sont respectés.
a) Éligibilité
(291)
Pour être éligible à une aide à la restructuration, une entreprise doit remplir les conditions d'une entreprise en difficulté au sens des lignes directrices. La Commission considère que la situation financière du chantier naval de Gdynia a été caractérisée, depuis 2002 au moins, par une pénurie constante de liquidité et une insolvabilité, qui ont aggravé les pertes et la valeur négative des actifs. Le chantier naval de Gdynia est donc une entreprise en difficulté au sens des lignes directrices.
b) Retour à la viabilité à long terme
(292)
Selon le point 34 des lignes directrices, l'octroi de l'aide doit être subordonné à la mise en œuvre d'un plan de restructuration, qui doit permettre de rétablir dans un délai raisonnable la viabilité de l'entreprise. Le retour à la viabilité implique que l'entreprise puisse couvrir, une fois la restructuration achevée, tous ses coûts et générer une rentabilité suffisante, en ne comptant plus que sur ses seules forces. Le temps de la restructuration doit être aussi court que possible.
(293)
La Commission fait remarquer qu'au cours de son examen, elle a vérifié deux plans de restructuration (2004 et 2006), élaborés par la direction du chantier naval et approuvés par son actionnaire majoritaire, l'État. Elle a conclu que ses doutes quant à la capacité des deux plans à rétablir la rentabilité du chantier naval n'avaient pas été apaisés. Comme le plan de restructuration de 2006 a remplacé celui de 2004, elle explique ci-après les motifs de ses inquiétudes concernant le plan de restructuration de 2006. Elle fait valoir toutefois que ce plan rappelle sur de nombreux points celui de 2004, et que les doutes qu'elle a exprimés dans sa décision d'ouverture d'une procédure formelle d'examen à l'égard du plan de restructuration de 2004 valent également intégralement pour le plan de 2006.
(294)
La Commission rappelle la réclamation que la Pologne lui a transmise après la décision d'ouverture de la procédure d'examen, prétendant que le plan de restructuration de 2004 constituait une base économique saine pour la restructuration du chantier naval. Or, la réalité a prouvé que le plan 2004 était insuffisant pour rétablir la viabilité de l'entreprise, et en 2006 déjà il a fallu le modifier.
(295)
La Commission remarque que dans le plan de restructuration de 2006 était centré principalement sur la restructuration financière, sans que les aspects industriels soient abordés de façon convaincante. Aucune stratégie industrielle convaincante et ambitieuse n'a émané de ce plan.
(296)
Ceci est particulièrement manifeste dans la stratégie d'investissement proposée que l'on peut définir comme un ensemble de petits projets de recyclage sans la perspective générale nécessaire pour moderniser les installations qui datent pour la plupart des années soixante-dix. Le plan ne contient pas d'analyse détaillée de l'appareil de production actuel, ni de ses lacunes, et ne cerne pas les goulets d'étranglement du chantier. D'après un consultant externe mandaté par la Commission, les ressources affectées aux investissements (240 millions de PLN; 69 millions EUR) sont trop réduites pour assurer une véritable modernisation du chantier.
(297)
Afin de ramener les investissements prévus à leur juste mesure, il est également utile de se pencher sur les prévisions d'amortissement annuel des actifs du chantier, et sur l'évolution de la valeur des immobilisations selon les estimations du plan de restructuration de 2006. Dans les années 2007-2009, soit durant la période de l'investissement, l'amortissement est estimé à 100 millions de PLN. Il en résulte que 40 % au moins des investissements prévus, soit la somme de 240 millions de PLN, sont nécessaires pour tout simplement maintenir les actifs à leur niveau technique actuel, les 60 % restants représentant le maximum disponible pour une véritable modernisation. Le bilan prévisionnel indique une hausse constante de la valeur des immobilisations qui passerait de 246 millions de PLN en 2006 à 361 millions de PLN en 2010. En 2010 cependant, cette tendance s'inverserait, la valeur des immobilisations chutant de nouveau pour atteindre le niveau de 284 millions de PLN en 2012 (la dernière année englobée dans les prévisions).
(298)
Compte tenu de ce qui précède, la Commission estime que la stratégie d'investissement n'est pas suffisamment ambitieuse pour garantir une véritable modernisation et la rentabilité à long terme.
(299)
La Commission relève également que l'objectif d'une productivité de 37 heures-homme/TBC en 2012, tout en étant une amélioration par rapport à la situation actuelle, reste malgré tout modeste par rapport aux chantiers navals européens efficaces dont la productivité se situe à quelque 20 heures-homme/TBC.
(300)
Le plan mentionne que deux des problèmes principaux du chantier sont l'absentéisme élevé et la pénurie d'ouvriers qualifiés qui partent vers d'autres chantiers navals européens pour être mieux payés. La Commission pense que la hausse prévue des salaires de 10 % en 2006 et de 4 % par an à partir de 2008 ne sera pas suffisante pour résoudre ce problème.
(301)
Au vu de ces faits, la Commission considère que la restructuration industrielle et organisationnelle planifiée ne sera pas suffisante pour rétablir la rentabilité à long terme du chantier naval.
(302)
De plus, la Commission observe que les résultats financiers prévus par le chantier ne concordent pas avec son analyse de sensibilité, fondée sur un scénario comportant une dépréciation du dollar américain, la chute des prix des bateaux et une hausse des prix des matières premières et des salaires. Cette analyse montre qu'une dépréciation du dollar américain de 0,10 PLN par an, signifierait que le chantier ne retrouverait pas sa rentabilité sur la base du plan de restructuration de 2006. De ce fait, la Commission conclut que le plan de 2006 n'est pas assez consistant (66).
(303)
Enfin, la Commission note que les mesures de restructuration prévues par le plan ne pouvaient être mises en œuvre en l'absence d'un investisseur et que les nouveaux capitaux nécessaires pour mener à bien ce qui paraissait être une restructuration plutôt modeste étaient importants, compte tenu surtout de la nécessité d'entreprendre une restructuration financière coûteuse (1,015 milliard de PLN) (67). La Commission se demande si le plan a été élaboré sur des hypothèses réalistes en ce qui concerne la capacité du chantier naval d'attirer de nouveaux capitaux.
(304)
L'évolution du processus de privatisation du chantier Naval de Gdynia a confirmé les doutes de la Commission. Comme il a été indiqué ci-dessus, l'État en tant que propriétaire du chantier de Gdynia, a essayé deux fois de trouver un investisseur privé, prêt à reprendre le chantier. Aucune de ces tentatives (que ce soit la privatisation partielle de 2006, ou la vente en 2007 de toutes les parts appartenant à l'État) n'a été couronnée de succès. La Commission relève que les tentatives de privatisation ont coïncidé avec un boom sans précédent du marché de la construction navale, qui offrait des conditions optimales pour la vente du chantier. Le résultat négatif du processus de privatisation s'explique uniquement par un manque de confiance des opérateurs du marché dans la capacité du chantier à retrouver une rentabilité durable. La décision de la société Amber de se retirer du processus de privatisation, après un examen préalable approfondi ne fait que confirmer cet état de choses (68).
(305)
La Commission a pris note des efforts réitérés des autorités polonaises pour trouver un investisseur privé pour le chantier naval de Gdynia, après le retrait de la société Amber. Cependant, jusqu'à la publication de la décision, aucun élément ne l'avait convaincu qu'une nouvelle tentative de privatisation pourrait aboutir rapidement et dans le respect des dispositions des lignes directrices. Comme expliqué ci-après, le plan de restructuration commun d'ISD Polska tout comme le plan de restructuration de PSC comptent obtenir des montants d'aide de l'État supplémentaires importants pour le chantier, en espérant que le retour à la viabilité du chantier sera possible s'il est libéré de l'encours de ses dettes et de ses pertes attendues sur des marchés existants.
(306)
La Commission conclut que dans le plan de restructuration commun, il n'a pas été démontré que sa mise en œuvre permettrait au chantier naval de Gdynia de retrouver sa rentabilité, après la fusion avec le chantier de Gdańsk. Plus particulièrement, elle n'est pas convaincue par les projections financières, ni par la solidité du plan. Elle est d'avis que les mesures de restructuration prévues dans le plan ne sont pas suffisamment ambitieuses. Même si le plan commun révisé contient quelques améliorations, la Commission conclut qu'il ne rétablira pas la rentabilité des chantiers réunis. Elle évalue, ci-après, le plan de restructuration de septembre qui a remplacé le projet de juin et pointe les différences entre les deux plans seulement dans les cas pertinents pour son évaluation.
(307)
Les hypothèses du plan de juin qui prévoyaient une rentabilité des capitaux investis en 2020 et la rentabilité de l'investissement en 2016 seulement incitent la Commission à conclure que le projet n'est pas rentable. De plus, ces résultats sont fondés sur des montants non actualisés; s'ils l'étaient, la rentabilité des capitaux et de l'investissement serait obtenue encore plus tard. Le plan de septembre apporte des améliorations dans ce domaine car il s'appuie sur des prévisions actualisées. Néanmoins, il prévoit que la rentabilité des capitaux investis sera effective en 2018, c'est-à-dire 10 ans après la date d'entrée du nouvel investisseur en 2009. C'est une période encore trop longue qui prouve que le plan est risqué. De ce fait, la Commission maintient que le plan n'apporte pas la preuve de la rentabilité du projet. De plus, la Commission constate que l'amélioration des projections financières ne s'appuie pas sur l'adoption d'autres moyens de restructuration plus ambitieux (telles que l'amélioration de la productivité ou la réduction des coûts) mais sur une modification des hypothèses financières de base qui n'a pas été suffisamment argumentée comme cela sera expliqué plus bas.
(308)
Les projections financières tablent sur la couverture d'une grande partie des coûts de restructuration par les excédents futurs de trésorerie de l'entreprise. La Commission considère que cette hypothèse est irréaliste dans le cas d'une société qui a subi des pertes énormes dans le passé et qui a besoin d'une profonde restructuration. Le plan de septembre prévoit que le cash-flow sera affecté par les charges antérieures qui sont passées de 592 millions de PLN à 712 millions de PLN. De plus une bonne partie des créances publiques (plus de 400 millions de PLN) doit être remboursée entre 2012 et 2018, c'est-à-dire bien après la fin de la période de restructuration envisagée (69). La Commission observe également que l'investisseur a admis que le niveau des résultats escomptés est à peine rentable. Il prétend qu'il y a une autre raison pour laquelle le groupe ISD Polska est intéressé par le projet: le chantier sera à l'origine d'une demande importante de produits d'une autre société appartenant au groupe, l'aciérie de Huta Częstochowa, ce qui justifie les investissements du groupe ISD Polska dans le chantier de Gdynia.
(309)
La Commission observe que le plan de restructuration commun s'appuie sur l'hypothèse que l'aide de l'État a été octroyée dans le cadre de la privatisation pour apurer le bilan du chantier et couvrir les pertes escomptées. Le plan s'appuie également sur le principe que les activités du chantier continueront d'être financées par les garanties du KUKE dans des conditions avantageuses par rapport à sa pratique habituelle dans le cas d'entreprises saines. Les projections financières tablent sur cette aide attendue de l'État. Le plan de restructuration commun de septembre n'a pas diminué cette exposition à une aide supplémentaire de l'État. Au contraire, l'investisseur a identifié une dette potentielle supplémentaire de 308 millions de PLN provenant d'un litige fiscal entre le chantier de Gdansk et l'État. L'investisseur s'attend à ce que le Trésor public garantisse le paiement de cette créance si elle se matérialisait.
(310)
Concernant la production des structures d'acier, la Commission constate que ni le plan de juin ni le plan actualisé de septembre ne contiennent un véritable plan d'exploitation pour cette partie de l'activité future. Il s'agit d'une lacune sérieuse car à la fin de la période de restructuration, cette activité devrait générer un chiffre d'affaires de 300 millions de PLN en profitant de la nouvelle capacité considérable de production d'acier du chantier (4 % en 2009 à 20 % en 2012) qui devrait constituer 10 % environ des ventes du nouveau chantier.
(311)
Le plan de restructuration de septembre se réfère à une étude de marché indépendante semblant indiquer que dans les années à venir il y aurait une demande croissante de structures d'acier en Pologne et en Europe. Cependant, cette étude n'analyse pas comment cette croissance de la demande pourrait être utilisée par les chantiers réunis. Le plan de septembre, bien que plus détaillé en ce qui concerne l'activité structures d'acier, n'analyse pas si le volume de production prévu pour le nouveau chantier est réaliste. Au contraire, il contient plusieurs autres indications donnant à penser que ces prévisions sont irréalistes.
(312)
La production actuelle des structures d'acier s'élève à 2 000 tonnes, la production future visée étant de 56 000 tonnes. Par rapport au plan de juin, le plan de septembre envisage un doublement de la production en 2010 déjà (24 000 tonnes contre 12 000 tonnes prévues par le plan de juin) et de quadrupler la production dès 2012 (56 000 tonnes contre 13 000 tonnes prévues par le plan de juin). Huta Częstochowa - un des plus importants producteurs d'acier de Pologne, fabrique 100 000 tonnes de structures d'acier.
(313)
ISD Polska mentionne les contrats signés par le chantier de Gdansk en ce qui concerne les structures d'acier, dont un contrat pour des réservoirs de stockage de produits pétroliers de quelque 5 000 tonnes par an en 2008 et 2009. Selon le plan, la production de ce type particulier de produits atteindrait 16 000 tonnes d'ici 2010, et jusqu'à 36 000 tonnes en 2012.
(314)
Aucune analyse de marché ni aucun rapport prévisionnel n'ont été présentés qui pourraient expliquer les prévisions de rentabilité prévues pour les structures d'acier (9,5 % en 2010 et 8 % environ plus tard). La Commission souligne que selon les données de l'institut statistique polonais, la rentabilité du secteur des structures d'acier a augmenté en Pologne de 6 % en 2006, niveau qui s'est maintenu en 2007.
(315)
Selon les données disponibles, la Commission conclut que les activités dans les domaines de l'acier qui font partie intégrante et qui représentent une bonne partie de l'activité du nouveau chantier, ne sont pas fondées sur une analyse crédible de la position concurrentielle du nouveau chantier. L'analyse de marché ne prouve pas que la production prévue du nouveau chantier sera absorbée par la demande sur le marché. Il n'a pas été démontré que le plan s'appuie sur des hypothèses réalistes pour le segment des structures d'acier.
(316)
En ce qui concerne la restructuration de la passation de marchés, le plan traite deux des principales causes externes des difficultés actuelles du chantier (l'augmentation des coûts des matières premières et l'augmentation de la valeur du zloty) par la série de mesures décrites plus haut. Le plan s'appuie avant tout sur le principe que des clauses d'indexation pourront être inscrites dans les contrats de construction de bateaux, afin de transférer à l'armateur une partie au moins des risques associés aux fluctuations des changes et des coûts des matières premières. Cependant, le plan n'indique pas que de telles clauses d'indexation ont été ou seraient acceptées par les armateurs. Le plan de septembre comportait plus de renseignements à ce sujet, en particulier des extraits des contrats en cours dans les deux chantiers qui contenaient des clauses d'indexation de ce type.
(317)
La Commission a analysé ces preuves. Elle constate que les marchés présentés dans le plan contenaient initialement des clauses d'indexation en vertu desquelles toute augmentation du coût de l'acier devait être supportée par l'acheteur, mais ces clauses ont été annulées par un addendum ultérieur et remplacées par un dispositif dans lequel le chantier naval et l'acheteur achèteraient ensemble les matières premières et, une fois l'achat réalisé, conviendraient ensemble d'une adaptation du prix. Cette adaptation du prix ferait l'objet d'un addendum ultérieur. La Commission n'a toutefois pas reçu de copie d'un tel addendum.
(318)
La Commission constate aussi que ces marchés ont été conclus et renégociés pendant la période d'une demande importante (2005 et les années suivantes), soit au moment où la souplesse des armateurs était une parade à la pénurie d'offres. La Commission sait que ces dernières années la pratique de l'indexation des prix de l'acier s'est répandue dans l'industrie de la construction navale mais elle rappelle que dans le passé ces clauses n'étaient pas admises, surtout dans les périodes difficiles.
(319)
Sur la base des renseignements disponibles, la Commission estime que le plan ne démontre pas que le chantier sera en mesure de conclure des marchés assortis de clauses d'indexation. L'expérience du chantier de Gdynia dans ce domaine, que décrit le plan, n'est pas probante à son avis.
(320)
Le plan de septembre comparé au projet de juin contient plus de renseignements détaillés concernant la stratégie de couverture envisagée pour pallier les risques liés au change. Le plan ne confirme toutefois pas que l'un ou l'autre des chantiers a eu recours à ces instruments (y compris la couverture normale gratuite) tout au moins, ces dernières années (70). Le plan de septembre quantifie les coûts et les effets de la politique de couverture proposée mais n'apporte pas la preuve que le nouveau chantier serait capable d'obtenir de telles conditions sur le marché. Par ailleurs, il est évident que les banques exigent de l'investisseur qu'il établisse une méthode de couverture digne de ce nom avant de pouvoir décider de proposer une couverture.
(321)
Malgré l'importance de ce facteur pour l'activité du chantier, le plan n'apporte pas de réponse convaincante à ce problème. L'analyse de sensibilité donne à penser que malgré l'introduction de ces mesures de limitation des risques, prétendument présentes dans les projections financières, ces dernières restent sensibles aux fluctuations mineures des taux de change, comme expliqué ci-après. Au vu de ces éléments, la Commission n'est pas convaincue que la méthode de couverture envisagée est suffisante pour assurer la rentabilité à long terme du chantier.
(322)
En ce qui concerne la restructuration des effectifs, le plan ne contient aucune analyse des besoins de rationalisation dans ce domaine, se bornant à mentionner que la main d'œuvre sera réduite. Il mentionne, mais encore une fois sans aucune justification, que cette réduction des coûts atteindra 69 millions de PLN environ. Le plan de septembre quantifie les coûts et les effets de la restructuration de l'emploi, mais n'explique pas ni ne justifie pas la base sur laquelle ces coûts et ces effets ont été estimés. Sur cette base, la Commission n'est pas en mesure de conclure que le plan recense de façon détaillée les causes et les effets des licenciements et que la quantification des coûts et des effets se fonde sur des hypothèses fiables.
(323)
S'agissant des projections financières, la Commission relève en particulier les failles suivantes dans le scénario de référence à l'aide duquel le modèle financier élaboré par l'ISD Polska fonctionne, mettant en cause la crédibilité de ces projections.
(324)
Premièrement, par rapport au projet de juin, le plan de septembre se base sur des prix de vente sensiblement plus élevés pour les transbordeurs de véhicules, un des deux produits phares du nouveau chantier. Les projections pour les premières années partent des marchés en cours conclus par le chantier naval de Gdynia. Cependant, le plan ne justifie pas ses projections pour les années suivantes et n'apporte aucune base de comparaison extérieure dans ce domaine (71).
(325)
Deuxièmement, tabler sur une augmentation des salaires de 4-6 % par an durant la période de restructuration est une sous-estimation, vu l'importance de la pénurie de personnel qualifié, de la rotation du personnel, de son absentéisme et de la concurrence salariale que les deux chantiers ont subie avec d'autres chantiers polonais ou étrangers. Le plan de septembre prévoit même une baisse des hausses des salaires par rapport au plan de juin. La Commission observe que de janvier 2007 à janvier 2008, le salaire brut moyen en Pologne a augmenté de 11,5 % (72) et que des hausses supplémentaires sont attendues. Différentes sources, notamment celles mentionnées dans le plan de septembre (Banque nationale de Pologne, OCDE, les prévisions économiques de la CE pour le printemps 2008, Goldman Sachs), prévoient, en Pologne, une hausse importante des salaires à moyen terme et une pénurie croissante de main d'œuvre. En tout cas, ce facteur aurait dû être pris en compte dans l'analyse de sensibilité.
(326)
Troisièmement, le scénario de référence table sur un taux de garantie des fonds de roulement de 1,5 %. Une telle estimation s'appuie sur l'hypothèse que le KUKE concédera des garanties totales pour les acomptes et que ces garanties seront accordées à des conditions plus favorables que celles qu'il accorde à d'autres entreprises (saines). Si les chantiers réunis devaient obtenir les mêmes garanties sur le marché, comme l'a prétendu la Pologne dans ses explications du 7 juillet 2008, le coût du capital serait largement supérieur à celui utilisé dans le scénario de référence (73), avec d'évidentes conséquences négatives sur les projections financières.
(327)
Si l'on tient compte de ces hypothèses, le plan n'offre pas de garanties suffisantes que le scénario de référence des projections financières est réaliste et réalisable.
(328)
De plus, l'analyse de sensibilité n'indique pas que le plan est suffisamment solide pour résister à certains des principaux facteurs de risque liés à l'activité du chantier. Le plan révisé de septembre n'apporte pas d'améliorations convaincantes.
(329)
L'analyse de sensibilité montre qu'une baisse de 5 % de l'USD par rapport au PLN, entraînerait une baisse de 35 % des bénéfices nets cumulés sur 10 ans, alors même que le scénario de référence a tenu compte des mesures de restructuration pour atténuer les risques de la variation du change.
(330)
Une analyse distincte annexée au plan de septembre montre que la hausse de 5 % de l'euro par rapport au dollar entre 2013 et 2017 (c'est-à-dire après l'introduction de l'euro en Pologne) entraînerait une baisse de 44 % des bénéfices nets cumulés sur 10 ans, par rapport au scénario de référence.
(331)
La Commission fait valoir qu'en cas d'une hausse de ces deux devises (une hausse unique du zloty en 2009 et une hausse unique de l'euro en 2013) par rapport au dollar de 5 % par rapport au scénario de référence, les bénéfices cumulés sur 10 ans baisseraient de 80 % par rapport à ce qu'indique le scénario de référence.
(332)
La Commission conclut que l'analyse de sensibilité indique que les projections financières sont sensibles au moindre changement des hypothèses de base, en particulier en ce qui concerne le taux de change qui comme le reconnaît le plan lui-même est un des principaux facteurs à l'origine des difficultés financières actuelles du chantier. Sur cette base, la Commission ne peut affirmer que le plan de restructuration commun est suffisamment solide pour garantir le retour à la viabilité des chantiers réunis à long terme.
(333)
Le plan comporte de sérieuses lacunes sur plusieurs points qui incitent la Commission à conclure qu'il ne prouve pas que la rentabilité pourra être rétablie dans un laps de temps raisonnable. De sérieuses incohérences font douter de sa solidité et de sa viabilité. Des hypothèses contradictoires sont présentées en ce qui concerne la stratégie du marché et les niveaux de production et les capacités futurs du chantier. De plus, il ne contient aucune analyse du marché susceptible de justifier la stratégie retenue et considère que le portefeuille hypothétique créerait des bénéfices.
(334)
Concernant la restructuration financière, les hypothèses concernant le coût du capital, les moyens de financement de la production et les taux de change présentent les graves lacunes suivantes. Le plan table sur une stabilité des taux de change pendant toute la période de restructuration, à un niveau plus favorable qu'actuellement (soit 3,46 PLN/EUR et 2,23 PLN/USD par rapport à 3,32 PLN/EUR et 2,12 PLN/USD actuellement). De plus, l'hypothèse que le chantier serait en mesure d'augmenter ses recettes de 30 %, soit une rentrée supplémentaire de 100 millions USD, grâce à la renégociation des contrats en cours, doit être considérée à la lumière du fait que le chantier a déjà entrepris des efforts importants de renégociation de ses marchés, démarches qui ont cependant eu pour résultat la rupture d'un grand nombre d'entre eux. Le plan n'apporte aucune preuve pouvant confirmer la possibilité d'autres renégociations. Au vu de ces éléments, la Commission considère ce principe comme irréaliste.
(335)
S'agissant de la restructuration de l'emploi, le seul fait que l'investisseur propose deux variantes (soit le maintien de l'emploi au niveau actuel, soit une réduction du personnel de 650 personnes) permet de penser qu'il n'a pas de stratégie précise permettant de rétablir la rentabilité du chantier. Ces différentes hypothèses remettent aussi en cause les projections financières, car il n'a pas été expliqué quel niveau d'emploi a servi de base à l'élaboration de ces calculs.
(336)
Le plan n'explique pas en détail comment les différentes mesures de restructuration, notamment les investissements et les différentes mesures de réduction des coûts, influenceront les projections financières. En d'autres termes, le lien entre les mesures de restructuration envisagées et les projections financières n'apparaît pas clairement, en particulier en ce qui concerne la production et les frais généraux. Le plan ne fait pas apparaître, par exemple, comment la réduction prévue de 25 % des coûts de fabrication d'un bateau en cinq ans pourrait être obtenue. La crédibilité de la projection est également mise à mal par des contradictions en ce qui concerne le niveau prévu pour les investissements. Par conséquent, la Commission n'est pas convaincue que le scénario de référence des projections financières est crédible et fondé sur des hypothèses réalistes.
(337)
Le plan ne contient aucune analyse de sensibilité de ces projections aux différents facteurs de risque, tels que les fluctuations du marché, des prix, des coûts des matières premières, des taux de change et des salaires, etc. Face à l'absence d'une description détaillée et d'une justification des hypothèses à la base des projections financières, et faute du modèle financier utilisé pour ces projections et d'une analyse de la sensibilité, la Commission considère que la fiabilité de ces projections et la solidité du plan n'ont pas été démontrées.
(338)
Enfin, la Commission remarque que l'investisseur subordonne l'octroi d'une aide supplémentaire de l'État à la mise en œuvre réussie du plan.
(339)
Compte tenu de ce qui précède, la Commission considère que la capacité du plan de restructuration de juin 2008 élaboré par PSC de rétablir la rentabilité du chantier n'a pas été démontrée.
(340)
En l'absence d'un plan de restructuration réaliste et étendu, la Commission conclut que l'aide attribuée au chantier Gdynia décrite dans les considérants 209 à 232 est une aide purement opérationnelle qui est incompatible avec le marché commun en tant qu'aide à la restructuration.
c) Aide réduite au minimum
(341)
Selon le point 43 des lignes directrices, l'aide doit être limitée au strict minimum, soit aux coûts nécessaires pour réaliser la restructuration. Le bénéficiaire de l'aide est censé prendre en charge une partie importante du financement de la restructuration en utilisant ses propres ressources ou un financement extérieur obtenu aux conditions du marché. Une telle contribution prouve la conviction du marché que la rentabilité de l'entreprise peut être rétablie et elle permet de faire en sorte que l'aide d'État soit limitée au minimum. Dans le cas des grandes entreprises, comme le chantier de Gdynia, cet apport devrait s'élever au moins à 50 % des coûts de la restructuration. La contribution propre doit être réelle, à l'exclusion de tous bénéfices potentiels, tels que du cash flow (point 43 des lignes directrices).
(342)
La Commission a examiné si le plan de restructuration de 2006 respectait les critères susmentionnés: sa conclusion a été négative pour deux raisons. Premièrement, le plan se fonde sur un financement continu de l'État sous forme de garanties, d'une injection de capital et d'une remise des dettes. Il n'a pas été prouvé que ce niveau d'aide publique était nécessaire pour permettre de rétablir la rentabilité du chantier (en particulier, que d'autres stratégies de restructuration comportant une intervention moindre de l'État étaient impossibles à mettre en œuvre). Deuxièmement, la contribution propre était très limitée et l'arrivée d'un investisseur pouvant garantir une source extérieure de financement aux conditions du marché, n'était qu'une hypothèse. La contribution propre aurait pu englober des moyens tels qu'une participation dans une augmentation de capital par la direction, une conversion des créances en actions destinées aux créanciers privés et la vente des actifs. Ensemble, ces mesures auraient pu contribuer à hauteur de 127 millions de PLN à la restructuration de l'entreprise. Cependant, compte tenu de la participation importante de l'État, même si ces mesures avaient été qualifiées de contribution propre au sens des lignes directrices, cette contribution n'aurait pas été substantielle.
(343)
La Commission a aussi examiné la situation du chantier ces dernières années, indépendamment du plan de restructuration de 2006, lequel, après tout, n'a pas été mis en œuvre.
(344)
Premièrement, la description ci-dessus de la situation du chantier de Gdynia montre que le chantier a été incapable d'attirer un quelconque financement extérieur pour sa restructuration. D'ailleurs, les signes d'une participation extérieure aux conditions du marché dans les activités du chantier sont rares.
(345)
Le chantier a réussi à négocier une restructuration partielle de ses créances commerciales, en particulier par l'accord de restructuration de juillet 2003 (74). Il concernait des créances d'un montant de 424 millions de PLN environ et la conversion des créances en actions par les créanciers commerciaux pour un montant d'environ 70 millions de PLN. À la même époque toutefois, le chantier de Gdynia doit faire face à plusieurs procédures d'exécution et de litiges. La Commission observe également que la valeur des créances publiques cumulées s'élevait au 30 septembre 2007 à 423 millions de PLN. Elle estime que l'accord de restructuration de 2003 ne pourrait être considéré comme une contribution propre que dans le cas où les créanciers impliqués accorderaient un délai de remboursement supérieur à la normale. Dans ce cas-là, des moyens supplémentaires pourraient être mis à la disposition de l'entreprise pour la restructuration et ce report du délai de remboursement constituerait un signe que le marché croit en un retour possible du chantier à la rentabilité. La même constatation vaut pour la conversion des créances en actions. Néanmoins, même si l'accord de restructuration des dettes était considéré comme constituant la contribution propre, la Commission fait remarquer que cette contribution ne serait certainement pas suffisante au sens des lignes directrices. Le niveau des créances commerciales restructurées équivaut à celui des créances publiques non exigées. Il est évident que le chantier serait obligé de supporter des coûts de restructuration autres que ceux de la restructuration de la dette.
(346)
Les autorités polonaises et le bénéficiaire ont fait valoir, après l'ouverture de la procédure d'examen, que les acomptes des armateurs devaient être considérés comme faisant partie de la contribution propre. La Commission ne peut accepter cet argument. Les lignes directrices exigent que la contribution propre ne contienne aucune aide. Cette condition n'est pas remplie dans le cas, par exemple, d'un prêt couvert par des garanties publiques contenant des éléments d'aide (note en bas de page du point 44 des lignes directrices). Les acomptes étaient totalement couverts par les garanties du KUKE. Ces garanties, comme expliquées plus haut, sont considérées par la Commission comme constituant une aide d'État. Les acomptes des armateurs ne peuvent donc pas être considérés comme une source extérieure de financement aux conditions du marché. Il en résulte que la revendication initiale de la Pologne que l'intensité de l'aide s'élevait à 31 %, en partant de l'hypothèse que les acomptes couverts par les garanties du KUKE constituaient la contribution propre, n'est pas acceptable.
(347)
De plus, la Commission observe que la société Ray Car Carriers a rejoint l'actionnariat du chantier de Gdynia par l'intermédiaire d'une conversion de créances en actions; elle n'a donc pas contribué à couvrir les frais de la restructuration.
(348)
À l'examen des coûts de restructuration prévus dans le plan de restructuration commun de septembre, d'un montant de 3 milliards de PLN, et des ressources prévues pour les financer, la Commission constate un écart, du montant mentionné dans le tableau 5 ci-après. Bien évidemment, les crédits fonds de roulement d'un montant de 280 millions de PLN (point 14 dans le tableau 1b) et de 45 millions de PLN (point 16 dans le tableau 1b) ne sont pas pris en compte, ni le crédit fonds de roulement accordé par l'État, d'un montant de 250-300 millions de PLN. La raison en est qu'ils sont destinés à financer les fonds de roulement; or ces fonds n'ont pas été inclus dans les coûts de restructuration. Il en va de même de l'injection de capital par l'ARP (200 millions de PLN). L'arriéré lié à l'achat d'actions de l'ARP dans le chantier naval de Gdansk (point 17 dans le tableau 1b) ne saurait être considéré comme un moyen de financer la restructuration du nouveau chantier, ce paiement étant destiné à l'ARP, pas au chantier naval.
Tableau 5
Sources de financement des coûts de restructuration envisagées
(PLN million)
Injection de capital par ISD Polska
405
Prêt d'investissement
185
Vente d'éléments d'actifs
240
Injection de capital par l'État
515
Injection de capital par l'État
385
Injection de capital par l'État
250
Annulation de dettes fiscales
308
Total
2 288
Total des coûts de restructuration prévus
3 000
Écart
712
(349)
Au vu de cet écart, la Commission constate que le plan de restructuration commun ne garantit pas le financement du processus de restructuration. En d'autres termes, il n'indique pas comment la restructuration planifiée pourrait être menée efficacement, même avec l'octroi d'une aide supplémentaire considérable de l'État.
(350)
Dans le plan commun de septembre, certains revenus passés ont été considérés comme la contribution propre des chantiers navals de Gdynia et de Gdansk à leur restructuration (tableau 1b «Contribution propre prétendument déjà supportée»). S'il est vrai que certains revenus (les recettes tirées de la vente d'éléments d'actifs) peuvent être considérés comme la contribution propre au sens des lignes directrices (contribution réelle, effective et exempte d'élément d'aide), au vu de la situation financière précaire des deux chantiers, la Commission considère que ces revenus supplémentaires ont servi à atténuer les pertes et n'ont pas pu être utilisés pour une véritable restructuration. Même si le chantier, par la cession de certains éléments d'actifs, a pu procéder à certaines mesures de restructuration (telles que des petits investissements), la Commission est d'avis qu'il n'est pas possible de considérer ces revenus comme exempts d'élément d'aide, dans la mesure où la restructuration et le fonctionnement du chantier n'ont été possibles que grâce à l'accumulation constante de dettes à l'égard d'organismes publics, à la possibilité de poursuivre une activité économique déficitaire et à une aide récurrente de l'État.
(351)
Quoi qu'il en soit, au vu de la situation financière du chantier, il est clair que tous les revenus tirés des ressources propres du chantier ou de sources externes par le passé ont été utilisés pour financer l'activité passée du chantier.
(352)
Par ailleurs, en ce qui concerne la prétendue contribution propre future, la Commission ne peut accepter les arguments suivants.
(353)
Premièrement, comme il a été indiqué plus haut, le crédit-fonds de roulement d'un montant de 280 millions (point 14 dans le tableau 1b) n'était pas destiné à couvrir les coûts de restructuration attendus décrits ci-dessus, mais exclusivement à financer les fonds de roulement nécessaires pour assurer l'activité courante. De plus, ce prêt ne peut pas être considéré comme une contribution réelle et effective, mais plutôt comme une contribution potentielle et lointaine dans le temps. Il en va de même du crédit-fonds de roulement pour la production autre que la construction navale de 45 millions de PLN (point 16 dans le tableau 1 b).
(354)
Deuxièmement, le crédit d'investissement pour la production autre que la construction navale de 185 millions de PLN (point 15 dans le tableau 1b) ne peut être considéré, à ce stade, comme une contribution réelle et disponible. La Pologne a expliqué, le 7 juillet 2008, qu'ISD Polska était en pourparlers avec plusieurs banques pour obtenir ce crédit. La Commission a analysé deux lettres exprimant un intérêt pour le projet qui étaient jointes au plan de restructuration de septembre.
(355)
Sur cette base, la Commission ne peut conclure que le plan a démontré que le prêt était réel et effectif. Le plan évoque juste le fait qu'ISD Polska est en pourparlers avec deux banques, dont une semble intéressée par l'analyse du projet. Le fait qu'ISD Polska ait commencé à travailler sur ce projet au début de 2007, lorsqu'elle est devenue actionnaire du chantier naval de Gdansk, et qu'à ce jour, elle n'ait pas réussi à trouver le financement nécessaire constitue un indice particulièrement probant.
(356)
Troisièmement, la Commission constate que le plan de restructuration de septembre présente des informations détaillées sur les éléments d'actifs vendus pour parvenir à une contribution propre aux coûts de restructuration d'un montant de 240 millions de PLN (point 13 dans le tableau 1b).
(357)
Ni ISD Polska ni le chantier de Gdynia n'ont le droit de disposer du principal élément de ces actifs (les terrains sur lesquels se trouvent les cales du chantier naval). À l'heure actuelle, des obstacles évidents de nature juridique (nécessité pour le chantier naval de Gdynia d'acquérir le droit de propriété de ce terrain, principalement lié à la liquidation de Synergia99, dont le chantier naval n'est qu'un des actionnaires; procédure administrative concernant la définition des limites géographiques du port de Gdansk) et pratique (la vente du terrain ne serait possible qu'après le démantèlement des trois cales et, probablement, après le nettoyage du site) empêchent le chantier naval de Gdynia et ISD Polska de vendre ces biens. De plus, comme l'explique l'investisseur, les recettes élevées qu'il est estimé pouvoir tirer de la vente de ce terrain ne pourraient être obtenues qu'après modification des conditions du permis de bâtir (75). Le plan de restructuration de septembre indique que Synergia99, propriétaire actuel du terrain, n'a pas encore entrepris les démarches administratives nécessaires pour séparer celui-ci du site du port. Le plan de septembre présente certes en détail le projet de Synergia99, mais sa réalisation effective est subordonnée à un grand nombre de conditions sur lesquelles ni le chantier naval de Gdynia ni ISD Polska n'ont prise, en particulier la modification des limites géographiques du port. En conséquence, la Commission ne peut considérer cette prétendue contribution propre comme réelle et effective.
(358)
ISD Polska a présenté une estimation indépendante du terrain sur lequel se trouvent les trois cales ([…] millions de PLN).
(359)
La Commission note que les estimations concernant les actifs de Synergia99 ([…] millions de PLN) ont été faites par la direction de la société. Ces informations ayant été présentées en vue de la conclusion d'un accord entre actionnaires sur les modalités de partage des actifs en cas de liquidation de la société, on peut supposer que la direction de la société n'a pas sous-estimé la valeur de ses actifs. Une estimation indépendante commandée par la direction à cette époque a fixé la valeur marchande du terrain à […] millions de PLN.
(360)
Au vu de l'écart important entre les deux estimations, découlant d'hypothèses différentes concernant l'utilisation future du terrain, la Commission fait remarquer que l'hypothèse selon laquelle le terrain serait destiné au type de promotion immobilière le plus attractif semble trop optimiste. Compte tenu de l'absence d'offres spécifiques pour l'achat de ce terrain ou d'une indication plus concrète de plans visant à régénérer le quartier, cette hypothèse semble peu réaliste. La Commission considère qu'il conviendrait aussi d'estimer les recettes qu'il serait possible de tirer de la vente de ce terrain si celui-ci était vendu à des fins industrielles ou de promotion immobilière et d'évaluer la faisabilité de chacune de ces possibilités.
(361)
La Commission constate également que la valeur estimée du terrain sur lequel se trouvent les cales ([…] millions de PLN) n'a pas été prise en compte dans le prix qu'ISD paiera pour acquérir les actions du chantier naval de Gdynia. D'après le plan de restructuration de septembre, la valeur nette des actifs du chantier naval de Gdynia s'établissait à [[…] valeur négative importante] à la fin de 2007. Depuis, le Trésor public a injecté dans le chantier naval, d'abord 515 millions de PLN, puis 385 millions de PLN, et une injection de capital supplémentaire est prévue (200 millions de PLN). À supposer que toutes les autres positions du bilan restent inchangées (76), la valeur nette des actifs du chantier, après ces recapitalisations, sera de [[…] valeur positive] millions de PLN, alors qu'ISD Polska acquerra les actions du chantier naval de Gdynia pour un montant symbolique. Si la valeur marchande du terrain sur lequel se trouvent les cales avait été correctement prise en compte dans le bilan, la valeur nette des biens serait même supérieure. En d'autres termes, ISD Polska en tant qu'acquéreur des actions du chantier naval de Gdansk paierait un prix inférieur à leur valeur marchande et bénéficierait ainsi d'une aide d'État. La Commission considère donc que ces actifs sont «pollués» par l'aide d'État accordée durant le processus de privatisation et que leur vente ne peut être considérée comme une contribution propre exempte d'élément d'aide.
(362)
En ce qui concerne d'autres éléments d'actifs destinés à la vente, actuellement comptabilisés dans le bilan du chantier naval de Gdynia et dans celui du chantier naval de Gdansk, la Commission (sur la base des informations dont elle dispose) admet comme contribution propre réelle et effective la vente de certains éléments d'actifs ou leur location, si leur évaluation a été fournie et justifiée et que la vente ou la location se font sur la base d'accords existants (vente d'actions Euromedicus, vente d'actions Polskie Linie Lotnicze et accord de location avec Eurocynk et CRIST). Ces accords représentent un montant d'environ […] millions de PLN.
(363)
Enfin, selon une pratique établie (77), la Commission considère que les liquidités futures ne peuvent pas être considérées comme la contribution propre au sens des lignes directrices, dès lors qu'elles ne constituent pas une contribution réelle et effective de l'entreprise ou de ses actionnaires au financement des coûts de restructuration.
(364)
Compte tenu de ce qui précède, les seuls éléments susceptibles d'être considérés comme la contribution propre sont l'injection de capital à hauteur de 405 millions de PLN à laquelle ISD Polska devait procéder et les recettes tirées de la vente ou de la location de certains éléments d'actifs (14 millions de PLN). Cette contribution propre représente 14 % (78) des coûts de restructuration prévus, estimés à 3 milliards de PLN. Si la Commission devait accepter la proposition présentée par les autorités polonaises lors de la réunion du 30 septembre 2008, à savoir estimer le niveau de la contribution propre par rapport aux coûts de restructuration des chantiers à partir du moment où les investisseurs en ont pris le contrôle, le résultat serait le même (coûts de restructuration de 3,065 milliards de PLN et contribution propre réelle et effective de 419 millions de PLN, soit 14 %).
(365)
La conclusion ci-dessus doit être appréciée à la lumière de l'aide d'État supplémentaire prévue, dont l'octroi est une condition essentielle du plan: une injection de 1,6 milliard de PLN supplémentaires par l'État (des mesures correspondant à 1,14 milliard de PLN mises en œuvre en juin 2008 et un montant de 418 millions de PLN encore à verser) et de nouveaux reports de paiement de dettes à l'égard d'organismes publics, correspondant à un montant de 496,6 millions de PLN sur les années 2009-2017. Il convient également de souligner que le plan repose sur l'hypothèse que le financement de l'activité de construction navale continuera de dépendre des garanties sur les acomptes accordées par le KUKE à des conditions avantageuses, ce qui constitue le modèle financier des chantiers réunis. Jusqu'à la fin de 2008, les chantiers réunis prévoient de bénéficier de nouvelles garanties. Les années suivantes aussi, tout au moins jusqu'à la fin de la période de restructuration en 2012, les garanties du KUKE devraient assurer le financement quasi-complet de la construction des navires.
(366)
En outre, la Commission doit tenir compte de l'ensemble de la période de restructuration, qui a débuté en 2002. Au vu du volume considérable des aides d'État dont le chantier naval a bénéficié sur cette période, la proportion de la contribution propre par rapport au montant total des coûts de restructuration est encore plus faible. Il est donc évident que la contribution propre est bien loin d'atteindre le seuil de 50 % des coûts de restructuration exigé par les lignes directrices.
(367)
Bien que l'investisseur prévoie d'injecter 500 millions de PLN dans le chantier naval pour financer une partie du plan d'investissement, il exige également une recapitalisation supplémentaire par l'État à hauteur de 515 millions de PLN, le rééchelonnement de dettes à l'égard d'organismes publics pour un montant de 560 millions de PLN et la couverture de toutes les éventuelles obligations futures du chantier, estimées à 555 millions de PLN (pertes futures, pénalités pour annulation de contrats, litiges réglés par voie judiciaire). En outre, le plan énumère toutes les dettes du chantier naval, d'un montant total de 948 millions de PLN (dettes commerciales à l'égard de fournisseurs, d'armateurs, etc.), et il présuppose qu'elles seront réglées par l'État. L'investisseur exige également du KUKE des garanties supplémentaires, assorties d'une prime avantageuse par rapport à celles normalement demandées par le KUKE à des entreprises en bonne santé, pour financer les fonds de roulement, ainsi que des garanties du Trésor public sur des crédits relais pour un montant de 397 millions de PLN.
(368)
Les coûts de restructuration qu'il est possible d'identifier sur la base des informations limitées contenues dans le plan couvrent au moins le remboursement des dettes (dettes accumulées et emprunts/crédits, s'élevant à 1 508 millions de PLN), la couverture des pertes attendues en liaison avec la réalisation des contrats de construction en cours et avec des procédures judiciaires (555 millions de PLN), ainsi que les investissements prévus sur la période 2008-2018 (443 millions de PLN).
(369)
La majorité de ces coûts devraient être couverts par des aides d'État. La contribution propre proposée consiste en l'injection de 500 millions de PLN par l'investisseur. La Commission remarque qu'aucune information n'a été fournie concernant la capacité de l'investisseur d'injecter ce montant dans le chantier naval. Il ressort de l'offre préliminaire déposée par PSC que les fonds à injecter devaient être obtenus d'un tiers, un investisseur financier. En l'absence d'élément de preuve attestant que l'investisseur est bien en mesure d'injecter 500 millions de PLN, la Commission conclut que cette mesure ne peut être considérée comme réelle et effective. Par ailleurs, le plan prévoit que les bénéfices tirés de la vente d'éléments d'actifs avant l'adhésion et ceux tirés de la vente d'éléments d'actifs à venir, d'un montant de 174,5 millions de PLN, soient aussi considérés comme la contribution propre au sens des lignes directrices. Là encore, il n'est pas démontré que les opérations effectuées par le passé étaient exemptes d'aide et que l'estimation des bénéfices attendus est réaliste. Cette contradiction concernant la contribution propre déclarée par l'investisseur fait naître des doutes supplémentaires quant à la crédibilité des hypothèses sur ce point. En conséquence, la Commission conclut que le plan ne démontre pas que la contribution propre proposée est substantielle, effective, réelle et exempte d'aide.
(370)
La Commission note que, même si les mesures proposées (recapitalisation du chantier naval à hauteur de 500 millions de PLN et vente d'actifs - déjà exécutée et à venir) étaient considérées comme la contribution propre, leur valeur correspondrait à 27 % des coûts de restructuration susmentionnés. En outre, la Commission doit tenir compte de l'ensemble de la période de restructuration, qui a débuté en 2002. Compte tenu du volume considérable des aides d'État dont le chantier naval a bénéficié sur cette période, la proportion de la contribution propre par rapport au montant total des coûts de restructuration est encore plus faible. Il est donc évident que la contribution propre est bien loin d'atteindre le seuil de 50 % des coûts de restructuration exigé par les lignes directrices.
(371)
Compte tenu de ce qui précède, la Commission estime que le chantier naval n'a mobilisé par le passé pratiquement aucune contribution propre au sens des lignes directrices, et même lorsqu'il parvient à le faire, celle-ci n'est pas substantielle. En outre, le plan de restructuration transmis par PSC ne garantit pas un niveau de contribution propre adéquat. Dans la mesure où la contribution propre doit permettre de maintenir l'aide d'État au minimum, en l'absence de contribution propre, la Commission doit considérer que l'exigence de limiter l'aide au minimum nécessaire n'est pas remplie. Le plan de restructuration présenté par PSC présuppose au contraire l'octroi d'une aide supplémentaire par l'État et conclut en indiquant que celle-ci conditionnera sa mise en œuvre.
(372)
Compte tenu de ce qui précède, la Commission conclut que le chantier naval n'a mobilisé pratiquement aucune contribution propre au sens des lignes directrices, à savoir une contribution qui aurait été réelle, effective et exempte d'aide. En outre, ni le plan de restructuration commun ni le plan présenté par PSC ne garantissent un niveau de contribution propre suffisant. Dans la mesure où la contribution propre doit permettre de maintenir l'aide d'État à un niveau minimum, en l'absence de contribution propre substantielle, la Commission doit considérer que l'exigence de limitation de l'aide au minimum nécessaire n'est pas remplie. Au contraire, les deux plans de restructuration présupposent l'octroi d'une aide supplémentaire par l'État. Globalement, il y a lieu de conclure que la restructuration est financée de manière disproportionnée par des aides d'État, ce qui entraîne des distorsions indues de la concurrence.
(373)
Conformément aux lignes directrices, l'aide accordée doit être de nature à éviter que l'entreprise ne dispose de liquidités excédentaires qu'elle pourrait consacrer à des activités agressives susceptibles de provoquer des distorsions sur le marché qui ne seraient pas liées au processus de restructuration. Le chantier naval n'a pas reçu de liquidités excédentaires; toutefois, grâce aux garanties de l'État, il a eu accès à des fonds de roulement qu'il n'aurait pas réussi à obtenir sur le marché. De ce fait, le chantier naval a pu non seulement poursuivre son activité et remplir son carnet de commandes, mais également conclure des contrats sans devoir supporter les coûts liés à l'atténuation des risques découlant des fluctuations des prix des matières premières et du taux de change. En d'autres termes, le chantier naval a pu utiliser l'aide de l'État pour des activités susceptibles de provoquer des distorsions sur le marché qui ne seraient pas liées au processus de restructuration, en acceptant des commandes à des prix ne tenant pas compte des coûts qu'il devait supporter. Cette constatation renforce la Commission dans l'opinion que l'aide d'État n'était pas limitée au minimum nécessaire à la survie du chantier naval.
(374)
En outre, la Commission rappelle qu'une aide d'État en faveur d'une entreprise en difficulté doit être utilisée pour financer sa restructuration. Une aide au fonctionnement ne peut être accordée qu'à la seule fin de maintenir l'entreprise sur le marché dans l'attente de sa restructuration en profondeur. Toutefois, en l'espèce, les efforts de restructuration effectifs entraînant des effets à long terme ont été limités. L'aide d'État a principalement permis de maintenir le chantier naval sur le marché, constituant de ce fait une simple aide au fonctionnement. Il n'est donc pas possible de considérer cette aide comme s'étant limitée au strict minimum nécessaire pour mettre en œuvre la restructuration.
(375)
Compte tenu de ce qui précède, la Commission conclut que l'exigence de limitation de l'aide au minimum et d'apport d'une contribution réelle, substantielle et exempte d'aide n'est pas remplie.
a) Prévention des distorsions de concurrence indues
(376)
La Commission rappelle l'accord préliminaire conclu avec la Pologne concernant la fermeture de la cale SD I. Toutefois, à la lumière de l'évolution de la situation depuis cet accord et des conclusions qui précèdent concernant les deux premières conditions arrêtées dans les lignes directrices, il n'y a pas lieu, à ce stade, de statuer sur l'adéquation des mesures compensatoires proposées par la Pologne.
b) Conclusion
(377)
Dans la mesure où les critères arrêtés dans les lignes directrices concernant la compatibilité de l'aide avec le marché commun ne sont pas remplis, la Commission en conclut que les mesures décrites aux considérants 209 à 232 ne sont pas compatibles avec le marché commun en tant qu'aide à la restructuration.
C. AUTRES TYPES D'AIDES
(378)
Par lettre du 11 juillet 2007, la Pologne a indiqué que le chantier naval de Gdynia avait reçu une aide «à des fins autres que de restructuration». Cette aide est mentionnée dans le tableau 4.
(379)
La Commission rappelle qu'étant donné qu'elle est menacée dans son existence même, une entreprise en difficulté ne saurait être considérée comme un instrument approprié pour promouvoir des objectifs relevant d'autres politiques publiques tant que sa viabilité n'est pas assurée (point 20 des lignes directrices). Toute aide accordée à une entreprise en difficulté pendant la période de restructuration doit être notifiée en tant qu'aide à la restructuration, à moins que cette aide ne soit couverte par un règlement d'exemption (point 69 des lignes directrices).
(380)
La Pologne n'a présenté aucun élément de preuve attestant que l'aide mentionnée dans le tableau 4 ci-dessus était couverte par un règlement d'exemption.
(381)
La Commission considère que ces mesures aussi entrent dans le champ de la présente décision et qu'elles constituent une aide à la restructuration illégale et non compatible avec le marché commun.
IV. CONCLUSION
(382)
La Commission considère que la Pologne a accordé au chantier naval de Gdynia l'aide d'État décrite aux considérants 209 à 232 de manière illégale, en violation de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE. Cette aide n'est pas compatible avec le marché commun, car elle ne relève d'aucune exemption prévue par le traité CE.
(383)
Afin de rétablir la situation antérieure à l'octroi de l'aide d'État, celle-ci doit être remboursée.
V. MISE EN ŒUVRE
(384)
L'élément d'aide contenu dans les mesures accordées au chantier naval de Gdynia présentées aux considérants 209 à 232 de la décision est remboursé. En principe, l'élément d'aide à rembourser, c'est-à-dire l'avantage obtenu par le bénéficiaire de l'aide, consiste en la différence entre les conditions qu'il aurait pu obtenir sur le marché et celles auxquelles l'aide lui a été accordée.
(385)
Les taux de référence et taux d'actualisation publiés par la Commission remplacent le taux du marché aux fins du calcul de l'élément d'aide, en particulier lorsque l'aide est versée en plusieurs tranches ainsi que dans le cas de régimes de prêts bonifiés (79). Pour une entreprise en difficulté, comme c'est le cas du chantier naval de Gdynia, la Commission part du principe que le taux de référence doit être augmenté d'au moins 400 points de base afin de refléter le niveau de risque plus élevé de l'opération, et de 200 points de base supplémentaires en raison de l'absence ou de la faiblesse des sûretés constituées par le bénéficiaire. Comme expliqué ci-dessus, la valeur des sûretés constituées par le chantier naval est douteuse compte tenu du ratio d'endettement de l'entreprise. Dans le cas d'une entreprise en difficulté, si celle-ci n'est pas en mesure d'obtenir le moindre financement sur le marché, l'élément d'aide peut représenter jusqu'à 100 % de la valeur nominale des ressources financières accordées (80).
(386)
La Commission estime qu'au cours de la période considérée, pendant laquelle le chantier naval de Gdynia a reçu les aides décrites aux considérants 209 à 232, celui-ci connaissait de graves difficultés financières (ainsi qu'il est exposé aux considérants 62 à 66) et n'était pas en mesure d'obtenir un financement sur le marché. Le chantier naval était en capitaux propres négatifs, enregistrait constamment des pertes et, au cours de la période considérée, n'a obtenu pratiquement aucun financement du marché. Dans de telles conditions, aucun opérateur en économie de marché ne serait disposé à accorder un financement au chantier naval, au vu des risques élevés encourus. En conséquence, la Commission estime qu'aucune banque n'aurait accepté de financer le chantier naval, même à un taux d'intérêt élevé, ni de lui accorder une garantie, même assortie d'une prime élevée.
(387)
Dans la mesure où le chantier naval de Gdynia n'aurait obtenu aucun prêt ni aucune garantie du marché, tout prêt ou garantie qui lui a été accordé pendant la période considérée constitue automatiquement une aide. De ce fait, il doit être mis fin sans délai à toute garantie encore en vigueur et tous les prêts doivent être remboursés au plus vite.
(388)
Le remboursement de tous les prêts accordés au chantier naval ne suffit toutefois pas pour rétablir la situation d'origine, étant donné que jusqu'à la date du remboursement, le chantier naval dispose de moyens financiers qu'il n'aurait normalement pas obtenus du marché. Pour rétablir la situation d'origine, un montant correspondant à la valeur de cet avantage doit donc être également remboursé. Ce montant ne peut être estimé que sur la base du taux d'intérêt pratiqué dans le cas de prêts à haut risque. De ce fait, la Commission est tenue d'imposer le remboursement de la différence entre l'intérêt effectivement payé par le chantier naval de Gdynia et celui qui serait théoriquement adéquat pour un prêt à haut risque sur la période comprise entre la date d'octroi du prêt et celle de son remboursement. Pour établir le taux d'intérêt d'un prêt à haut risque, la Commission fait remarquer que, dans sa communication concernant la méthode de fixation des taux de référence et d'actualisation, il est indiqué que la prime de risque peut être supérieure de 400 points de base au taux de référence «si aucune banque privée n'aurait accepté d'accorder le prêt en question», ce qui est le cas en l'espèce. Dans une série de décisions, la Commission a considéré qu'une prime de 600 points de base au-dessus du taux de référence était un minimum adéquat dans les situations qui présentent un risque particulier (81). La Commission estime que c'est le minimum pour les prêts concernés en l'espèce.
(389)
La Commission adoptera la même approche à l'égard des garanties: elle est tenue d'imposer le remboursement de l'équivalent-subvention contenu dans les garanties, calculé sur la période comprise entre la date de décaissement du prêt couvert par la garantie et celle de la résiliation du contrat de garantie.
(390)
En ce qui concerne les garanties, la Commission considère, conformément à sa communication sur l'application des articles 87 et 88 du traité CE aux aides d'État sous forme de garanties (82), que l'équivalent-subvention est égal à la bonification d'intérêt obtenue grâce à la garantie (taux d'intérêt du prêt accordé et faisant l'objet de la garantie inférieur au taux du marché) ou au montant garanti multiplié par le facteur de risque et après déduction de la prime de garantie.
(391)
Lorsqu'il n'est pas possible de calculer l'élément d'aide sur la base de ces principes, la Commission estimerait approprié de calculer la différence entre la prime de garantie qui aurait été pratiquée par le marché et celle acquittée par le bénéficiaire. La Commission considère que la différence ainsi calculée constitue l'élément d'aide contenu dans la garantie. Elle est d'avis que les primes prélevées dans le cadre du régime d'aides exempt d'aide d'État sur la base duquel le KUKE réalise son régime de crédit à l'exportation garanti par le Trésor public, approuvé par la décision de la Commission du 18 juillet 2007, pourraient servir de primes de référence aux fins du calcul décrit ci-dessus. Il conviendrait d'augmenter également ces primes d'au moins 400 points de base, en raison du fait que le chantier naval n'était pas admissible au bénéfice d'une garantie dans le cadre de ce régime. Accorder des garanties au chantier naval représentait donc un risque considérable.
(392)
Comme il a été expliqué plus haut, dans la mesure où le chantier naval n'aurait pas été en mesure d'obtenir une garantie sur le marché eu égard à sa situation financière précaire, il importe de dénoncer sans délai les accords de garantie en cours afin d'éliminer les distorsions de concurrence causées par l'aide accordée.
(393)
Dans le cas des garanties sur les acomptes, la Commission estime que les acomptes garantis par le KUKE sont une forme d'accord de vente, et non d'accord de prêt, et qu'aucun intérêt n'est perçu sur les acomptes. C'est pourquoi elle est d'avis que, pour calculer l'élément d'aide reçu par le bénéficiaire, il conviendrait de comparer les primes versées par le chantier naval à celles qui auraient normalement été exigées sur le marché. Le régime appliqué par le KUKE, exempt d'élément d'aide d'État, peut de nouveau servir de référence, en reflétant les primes pratiquées par le marché, et, dans ce cas aussi, ces primes de référence doivent être majorées afin de tenir compte du risque accru dont s'accompagne l'octroi d'une aide à une entreprise en difficulté.
(394)
La Commission estime que, tout comme pour d'autres garanties accordées au chantier naval et pour les mêmes raisons, il doit être mis fin sans délai à toute garantie du KUKE encore en vigueur.
(395)
Le fait que des autorités publiques persistent à ne pas recouvrer leurs créances constitue aussi une aide d'État et doit être pris en compte (83). Cette mesure peut être comparée à l'octroi d'un prêt renouvelable à des conditions préférentielles et, de ce fait, l'élément d'aide correspond à la différence entre les intérêts qui auraient été pratiqués par le marché (par exemple, à l'égard d'une entreprise affichant la même notation, se trouvant dans une situation économique et financière similaire et ayant constitué une sûreté similaire) et les intérêts perçus par l'organisme octroyant l'aide.
(396)
La Commission considère qu'au vu de la persistance de la situation financière très précaire du chantier naval, un créancier privé exigerait le recouvrement immédiat de ses créances à leur échéance. C'est pourquoi le fait que les autorités polonaises n'aient pas immédiatement pris des mesures pour exiger ce recouvrement a été assimilé à une aide et la date d'échéance de toute dette non remboursée constituerait la date d'octroi de l'aide. L'élément d'aide correspondrait à la différence entre les intérêts qui auraient été pratiqués par le marché (par exemple, à l'égard d'une entreprise affichant la même notation, se trouvant dans une situation économique et financière similaire et ayant constitué une sûreté similaire) et les intérêts pratiqués par les organismes octroyant l'aide.
(397)
Dans la mesure où tout opérateur privé en économie de marché exigerait du chantier le remboursement immédiat de ses dettes, il convient que l'élément d'aide découlant des intérêts insuffisants pratiqués, mais aussi les dettes accumulées, soient remboursés immédiatement.
(398)
Toute annulation de dette correspond à une subvention non remboursable; en conséquence, l'ensemble de la dette annulée constitue une aide.
(399)
En application de la loi du 30 octobre 2002, les obligations à l'égard d'organismes publics soumises à restructuration conformément à la procédure du chapitre 5a ont été transférées à l'opérateur (une entreprise entièrement détenue par l'ARP) en même temps que des éléments d'actifs dont la valeur devait représenter au moins 25 % des obligations transférées. L'opérateur doit ensuite vendre ces éléments d'actifs et, avec les recettes de cette vente, rembourser une partie des dettes à l'égard d'organismes publics. La partie restante est ensuite annulée par les autorités publiques compétentes. À cet égard, la Commission estime que l'élément d'aide contenu dans l'opération décrite est égal à la valeur des obligations transférées à l'opérateur, déduction faite de la valeur réelle des actifs également transférés. Conformément à la loi du 30 octobre 2002, cela signifierait que l'élément d'aide s'élève au maximum à 75 % de la valeur des obligations transférées. Néanmoins, que la valeur des actifs soit supérieure ou inférieure aux 25 % requis par la législation, il convient de calculer l'élément d'aide en conséquence.
(400)
La Commission estime qu'une injection de capital dans des entreprises en difficulté par l'État ou des organismes contrôlés par l'État (tels que l'ARP et KPS), dont on ne peut attendre aucun rendement, doit être considérée comme une aide non remboursable (84). Afin d'éliminer la distorsion de concurrence causée par l'injection de capital, le chantier naval devrait rembourser l'intégralité des montants injectés.
(401)
Par lettre du 3 novembre 2008, la Pologne s'est engagée à mettre en œuvre la présente décision en vendant les actifs du chantier naval au prix du marché, dans le cadre d'un appel d'offres ouvert, transparent, sans conditions et non discriminatoire (organisé selon les conditions particulières énoncées pour la première fois dans la lettre de la Commission du 27 octobre 2008), puis en liquidant le chantier naval de Gdynia. Toutes les obligations de remboursement de l'aide découlant de la présente décision doivent être enregistrées sans délai par la Pologne dans la procédure de liquidation du chantier naval. Par lettre du 6 novembre 2008, la Commission a informé la Pologne que, si ces conditions étaient remplies, la vente des actifs du chantier naval n'impliquerait pas l'octroi d'une aide nouvelle à leur(s) acquéreur(s) et les actifs pourraient être cédés libres de toute obligation de rembourser l'aide d'État illégale et incompatible avec le marché commun accordée au chantier naval par le passé, conformément à l'exigence de non-continuité économique entre les bénéficiaires de l'aide et l'activité des acquéreurs (85). La Commission veillera de près à ce que les conditions énoncées dans sa lettre du 27 octobre 2008 et acceptées par les autorités polonaises soient respectées pour apprécier si la présente décision est correctement mise en œuvre.
(402)
Les conditions que la Pologne s'engage à respecter sont les suivantes.
(403)
Les actifs (libres de toute obligation) seront privatisés dans le cadre d'un appel d'offres ouvert, transparent, non discriminatoire et sans conditions. Le chantier naval de Gdynia sera liquidé, ainsi que les dettes et actifs restants.
(404)
Les actifs doivent être vendus au prix du marché (au plus offrant). Ils doivent être mis en vente individuellement ou en un grand nombre de petits lots composés de manière à optimiser les recettes. Ces lots ne peuvent pas consister en des éléments organisés de l'entreprise ou de son activité. Néanmoins, leur définition ne doit pas empêcher des acquéreurs potentiels de présenter une offre d'achat combinée portant sur plusieurs actifs ou lots.
(405)
L'appel d'offres doit être non discriminatoire, c'est-à-dire qu'il doit garantir que la vente est ouverte à toutes les catégories d'acquéreurs potentiels, sans discrimination en fonction de l'objectif de l'investissement.
(406)
L'appel d'offres ne doit être assorti d'aucune condition (telle qu'une obligation de préserver les emplois ou l'activité ou de reprendre les contrats de construction de navire existants). Le seul critère pour la sélection de l'offre doit être l'optimisation des recettes dans l'intérêt des créanciers du chantier naval.
(407)
Les créanciers du chantier naval, tant publics que privés, y compris ses clients, doivent conserver le même rang et les mêmes droits à l'égard des recettes tirées de la vente des actifs que dans le cas d'une procédure de faillite.
(408)
Aucune nouvelle aide d'État ne peut être accordée dans le contexte de la vente des actifs, sous quelque forme que ce soit (annulations de dettes, prise en charge par l'État du remboursement des dettes contractées à l'égard d'organismes publics ou de créanciers privés, injection de capital, prêts, garanties ou autres mesures). Toute dette à l'égard d'organismes publics née pendant la période nécessaire à l'achèvement de la procédure doit être déclarée dans la masse de la faillite.
(409)
La vente doit être menée par un administrateur indépendant jouissant de droits et d'obligations similaires à ceux d'un administrateur judiciaire. Il convient de permettre aux créanciers de surveiller le processus de vente afin de s'assurer que celle-ci est menée aux conditions du marché et que leur rang et leurs droits à l'égard des recettes tirées de la vente sont respectés. De plus, la Pologne et la Commission désigneront conjointement un agent vérificateur, dont la tâche sera d'aider la Commission à vérifier si le processus de vente et le remboursement de l'aide sont effectués dans le respect total des exigences susmentionnées. Pour ce faire, l'agent vérificateur présentera régulièrement à la Commission des rapports détaillés sur les différentes étapes de la procédure.
(410)
La Pologne a indiqué qu'elle devra prendre des mesures législatives pour mettre en œuvre la présente décision. En conséquence, la Commission reconnaît qu'en l'espèce, un délai de mise en œuvre plus long que la normale est justifié, compte tenu également du grand nombre de mesures individuelles concernées et de leur diversité en termes de forme et de durée. La Commission attend donc que la Pologne mette en œuvre la présente décision dans un délai de sept mois à compter de sa réception,
A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
Article premier
L'aide d'État décrite aux considérants 209 à 232 de la présente décision et accordée par la Pologne en faveur du chantier naval de Gdynia en violation de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE est incompatible avec le marché commun.
En outre, aucune des garanties sur les acomptes accordées par la Pologne en faveur du chantier naval de Gdynia entre le 1er juillet 2007 et la date de la présente décision en violation de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE n'est compatible avec le marché commun.
Article 2
En ce qui concerne les prêts obtenus de différents organismes publics, décrits aux considérants 209 à 232 de la présente décision, la Pologne récupère un montant d'aide égal à la différence entre le taux d'intérêt effectivement payé par le chantier naval de Gdynia et le taux d'intérêt que le bénéficiaire aurait dû payer s'il avait obtenu le prêt aux conditions du marché, pour la période comprise entre l'octroi du prêt et son remboursement. En outre, si à la date d'adoption de la présente décision, un prêt n'a pas encore été remboursé, il doit l'être sans délai.
Article 3
En ce qui concerne les garanties obtenues du Trésor public, décrites aux considérants 209 à 232 de la présente décision, la Pologne récupère un montant d'aide, pour la période comprise entre l'octroi de la garantie et son expiration, égal à la différence entre le taux d'intérêt effectivement payé par le chantier naval de Gdynia pour un prêt garanti obtenu grâce à la garantie de l'État et le taux d'intérêt que le bénéficiaire aurait dû payer s'il avait obtenu le prêt aux conditions du marché, ou au montant garanti multiplié par le facteur de risque (probabilité d'activation de la garantie) et diminué de la prime de garantie versée, ou encore à la différence entre la prime de garantie versée et celle que le bénéficiaire aurait dû verser s'il avait obtenu la garantie aux conditions du marché. Par ailleurs, il est mis fin sans délai à toute garantie qui serait encore en vigueur à la date de publication de la présente décision.
Article 4
En ce qui concerne les garanties sur les acomptes accordées par l'organisme public de crédit à l'exportation (KUKE), décrites aux considérants 209 à 232 de la présente décision, la Pologne récupère un montant d'aide égal, pour la période comprise entre l'octroi de la garantie et son expiration, à la différence entre la prime de garantie versée par le bénéficiaire et la prime que le bénéficiaire aurait dû verser s'il avait obtenu cette garantie aux conditions du marché. Par ailleurs, il est mis fin sans délai à toute garantie qui serait encore en vigueur à la date de publication de la présente décision.
Article 5
Les articles 3 et 4 s'appliquent mutatis mutandis aux garanties sur les acomptes accordées par la Pologne en faveur du chantier naval de Gdynia en violation de l'article 88, paragraphe 3, du traité CE entre le 1er juillet 2007 et la date de publication de la présente décision.
Article 6
En ce qui concerne les créances d'organismes publics non exécutées, décrites aux considérants 209 à 232 de la présente décision, la Pologne récupère un montant d'aide égal, pour la période comprise entre l'octroi de l'aide et le remboursement d'une dette donnée, à la différence entre le taux d'intérêt payé effectivement payé par le chantier naval de Gdynia et le taux d'intérêt que le bénéficiaire aurait dû payer pour obtenir un report de remboursement de ces dettes s'il les avait contractées auprès d'un créancier privé. Par ailleurs, toute créance d'organismes publics non encore exécutée doit être remboursée sans délai.
Article 7
En ce qui concerne les annulations de dettes à l'égard d'organismes publics, décrites aux considérants 209 à 232 de la présente décision, la Pologne récupère un montant d'aide égal à la somme des créances annulées.
Article 8
En ce qui concerne les dettes à l'égard d'organismes publics restructurées conformément à la loi du 30 octobre 2002 relative aux aides d'État en faveur des entreprises ayant un impact significatif sur le marché du travail (telle que modifiée), décrites aux considérants 209 à 232 de la présente décision, la Pologne récupère une aide d'un montant égal à la somme des dettes contractées à l'égard d'organismes publics transférées à l'opérateur, diminuée de la valeur réelle des actifs du bénéficiaire transférés à l'opérateur.
Article 9
En ce qui concerne les injections de capital effectuées par différents organismes publics, décrites aux considérants 209 à 232 de la présente décision, la Pologne récupère un montant d'aide égal à la somme totale des capitaux injectés.
Article 10
En ce qui concerne les subventions directes décrites dans le tableau 4 et aux considérants 209 à 232 de la présente décision, la Pologne récupère un montant d'aide égal à la somme totale des subventions.
Article 11
1. La Pologne est tenue de récupérer auprès du bénéficiaire l'aide décrite aux articles qui précèdent. Le remboursement de l'aide s'effectue selon les modalités exposées aux considérants 384 à 401 de la présente décision.
2. L'aide à récupérer comprend des intérêts, qui courent à compter de la date à laquelle elle a été mise à la disposition du chantier naval de Gdynia jusqu'à celle de sa récupération effective.
3. Les intérêts sont calculés sur une base composée conformément aux dispositions du chapitre V du règlement (CE) no 794/2004 de la Commission (86) et du règlement (CE) no 271/2008 (87) modifiant le règlement (CE) no 794/2004.
4. La Pologne annule tous les versements d'aide non encore réalisés visés à l'article 1er, avec effet à compter de la date d'adoption de la présente décision.
Article 12
1. La récupération de l'aide visée à l'article 1er est immédiate et effective.
2. La Pologne s'engage à mettre en œuvre la présente décision dans un délai de sept mois à compter de la date de sa notification.
Article 13
1. Dans un délai de deux mois à compter de la date de notification de la présente décision, la Pologne transmet à la Commission les informations suivantes:
a)
le montant total (principal et intérêts) à récupérer auprès du bénéficiaire;
b)
la description précise des mesures déjà prises et des mesures envisagées pour mettre en œuvre la présente décision;
c)
les documents confirmant qu'il a été ordonné au bénéficiaire de rembourser l'aide;
d)
les documents confirmant qu'il a été mis fin à tous les accords de garantie sur les acomptes encore en vigueur.
2. La Pologne informe la Commission des autres mesures nationales prises pour mettre en œuvre la présente décision, jusqu'à la récupération totale de l'aide visée à l'article 1er. Sur demande de la Commission, la Pologne présente sans délai des informations sur les mesures déjà prises et sur les mesures envisagées pour mettre en œuvre la présente décision. Elle fournit également des informations détaillées sur les montants d'aide et d'intérêts déjà récupérés auprès du bénéficiaire.
La République de Pologne est destinataire de la présente décision
Fait à Bruxelles, le 6 novembre 2008.