РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1066/2007 НА КОМИСИЯТА
от 17 септември 2007 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на определени манганови диоксиди с произход от Южна Африка
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултиране на Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Образуване
(1)
На 10 ноември 2006 г. Комисията получи жалба, внесена съгласно член 5 от основния регламент, от Tosoh Hellas AIC (наричан по-долу „жалбоподателят“), който представлява основен дял, в този случай над 50 % от общото производство на Общността на определени манганови диоксиди.
(2)
Тази жалба съдържа доказателства за дъмпинг и за съществени вреди в резултат от него, които бяха счетени за достатъчни, за да оправдаят откриването на процедура.
(3)
На 21 декември 2006 г. процедурата бе започната чрез публикуване на известие за образуване на процедура в Официален вестник на Европейския съюз (2).
2. Заинтересовани страни по процедурата
(4)
Комисията официално уведоми жалбоподателя, другия производител от Общността, производителя износител, вносителя, потребителите, за които е известно, че са заинтересовани, и представителите на Южна Африка за започването на процедурата. На заинтересованите страни бе предоставена възможност да изложат мненията си писмено и да поискат изслушване в рамките на срока, предвиден в известието за образуване.
(5)
Производителят жалбоподател, производителят износител, вносителят и потребителите изложиха мненията си. На всички заинтересовани страни, които поискаха и показаха, че има конкретни причини, поради които трябва да бъдат изслушани, бе осигурено изслушване.
(6)
Бяха изпратени въпросници на всички страни, за които е известно, че са заинтересовани, както и на всички други компании, които се представиха в рамките на сроковете, изложени в известието за образуване на процедура. Получени бяха отговори от производителя износител в Южна Африка, производителя жалбоподател, вносителя на въпросния продукт от Южна Африка и от четирима потребители на въпросния продукт.
(7)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащите вреди и интереса на Общността, като осъществи проверки в помещенията на следните компании:
а)
Производители от Общността
-
Tosoh Hellas AIC, Солун, Гърция, и свързания с нея търговски агент Mitsubishi International GmbH, Дюселдорф, Германия
б)
Производител износител от Южна Африка
-
Delta E.M.D. (Pty) Ltd, Nelspruit, Южна Африка (Delta)
в)
Свързан доставчик с производителя износител от Южна Африка
-
Manganese Metal Company (Pty) Ltd, Nelspruit, Южна Африка
г)
Необвързан вносител от Общността
-
Traxys France SAS, Courbevoie, Франция
д)
Потребители от Общността
-
Panasonic Battery Belgium NV, Тесендерло, Белгия
-
VARTA Consumer Batteries GmbH & Co. KGaA, Sulzbach, Германия
-
Duracell Batteries BVBA, Aarschot, Белгия.
3. Период на разследване
(8)
Разследването на дъмпинга и вредата обхваща периода от 1 октомври 2005 г. до 30 септември 2006 г. (наричан по-долу „период на разследване“ или „ПР“). Изследването на тенденциите, които имат отношение към оценката на вредата обхваща периода от 1 януари 2002 г. до края на периода на разследване (наричан по-долу „разглеждания период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(9)
Разглежданият продукт е електролитен манганов диоксид (наричан по-долу „ЕМД“) с произход от Южна Африка, който е произведен чрез електролитен процес и не е подлаган на топлинна обработка след електролитния процес. Обикновено се декларира под код по КН ex 2820 10 00.
(10)
Разглежданият продукт се състои от два основни типа ЕМД: въглерод-цинков тип ЕМД и алкален тип ЕМД. И двата типа се произвеждат чрез електролитен процес с адаптиране на определени параметри в процеса, за да се получи или въглерод-цинков тип ЕМД, или алкален тип ЕМД. И двата обикновено са с манган с висока чистота и в общия случай се използват като междинни продукти в производството на потребителски батерии със сухи елементи.
(11)
Разследването показа, че въпреки някои различия от гледна точка на определени специфични физични и химични характеристики, като например плътност, среден размер на частиците, повърхност по метода на Brunauer-Emmet-Teller („BET“) и алкален потенциал, и двата типа на разглеждания продукт имат едни и същи основни физични, химични и технически характеристики, и се използват за едни и същи цели. Поради това, за целите на тази процедура се счита, че представляват един и същ продукт.
(12)
Следва да се отбележи, че съществуват други видове манганов диоксид, които нямат същите основни физични, химични и/или технически характеристики като ЕМД и по същество имат различни приложения. Следователно те не представляват част от разглеждания продукт. Тези отделни продукти включват: i) природни манганови диоксиди, които съдържат значително количество примеси и обикновено се класифицират под различен код по КН, т.е. 2602 00 00; ii) химични манганови диоксиди, които се произвеждат чрез химичен процес и имат значително по-ниска плътност, както и значително по-висока специфична повърхност по BET отколкото ЕМД; и iii) топлинно обработвани електролитни манганови диоксиди, които, въпреки че се произвеждат чрез електролитен процес както ЕМД, се различават от него по редица съществени характеристики като съдържание на влага, кристална структура и алкален потенциал, които ги правят подходящи за употреба в литиеви батерии на основата на неводни системи и имат метал литий за анод, но не и в алкалните батерии, които са направени на основата на водни системи и имат метал цинк за анод, както ЕМД.
(13)
Също трябва да се отбележи, че никоя от заинтересованите страни не оспори горното определение или разграничението между двата основни типа на разглеждания продукт.
2. Сходен продукт
(14)
Разследването показа, че ЕМД, който е произведен и продаван от промишлеността на Общността в рамките на Общността и този, който е произведен и продаван на вътрешния пазар на Южна Африка и/или внесен в Общността от Южна Африка, имат едни и същи основни физични, химични и технически характеристики, и една и съща употреба.
(15)
Поради това се стигна до временното заключение, че тези продукти са сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(16)
Що се отнася до определянето на нормалната стойност, Комисията първо установи дали общият обем вътрешни продажби на ЕМД на Delta са представителни по отношение на нейните общи експортни продажби за Общността. Съгласно член 2, параграф 2 от основния регламент, вътрешните продажби бяха приети като представителни, тъй като обемът на общите вътрешни продажби на производителя износител бе повече от 5 % от обема на общите му експортни продажби в Общността.
(17)
Впоследствие Комисията определи онези типове продукти, продавани на вътрешния пазар и които имат общи представителни вътрешни продажби, които са тъждествени или пряко сравними с типовете продукти, продавани за износ в Общността.
(18)
Вътрешните продажби на определен тип продукт се считат за представителни в достатъчна степен, когато обемът на този тип продукт, продаван на вътрешния пазар на независими клиенти по време на периода на разследване, представлява 5 % или повече от общия обем на сравнимия тип продукт, продаван за износ в Общността.
(19)
За всички типове на продукта, продавани за износ в Общността, не беше намерен тип продукт, който да е идентичен или пряко сравним и е продаван на вътрешния пазар в представителни количества. Поради това трябваше да бъде съставена нормалната стойност за всички изнасяни типове на продукта в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(20)
Нормалната стойност бе съставена като към производствените разходи на износителя за изнасяните типове, при необходимост коригирани, се добавят обоснованите по размер общи и административни разходи и разходи по продажби („ОАРП“), както и приемливия размер на печалба. Разходите по продажбите, общите и административни разходи и печалбата бяха определени съгласно методите, изложени в член 2, параграф 6 от основния регламент. С оглед на това Комисията проучи дали данните за натрупаните разходи по продажбите, общите и административни разходи и печалбата, реализирана от Delta на вътрешния ѝ пазар, са достатъчно надеждни.
(21)
Актуалните ОАРП за вътрешния пазар бяха счетени за надеждни, тъй като обемът на общите вътрешни продажби на разглежданото дружество е представителен при сравнение с обема на експортните продажби за Общността, както бе упоменато по-горе.
(22)
За да прецени дали данните за направената печалба от Delta на вътрешния пазар могат да се приемат за надеждни, Комисията проучи първо дали вътрешните продажби на всеки тип от разглеждания продукт, продаван на вътрешния пазар в представителни количества, може да се считат, че са били извършени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като се установи процентът на доходоносните продажби на независими клиенти на вътрешния пазар за въпросния тип.
(23)
Поради липсата на тип, за който обемът на доходоносните продажби да представлява повече от 10 % от общия обем на продажбите за въпросния тип на вътрешния пазар, бе прието, че вътрешнопазарните цени не могат да осигурят подходяща основа за установяването на маржа на печалбата, който да бъде използван при образуването на нормалната стойност.
(24)
Тъй като Delta е единственият известен производител на ЕМД в Южна Африка, приемливият размер на печалбата, необходим за образуване на нормалната стойност, не може да се основава на действителните печалби, определени за други износители или производители, подлежащи на разследване по отношение на производството и продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар, както е описано в член 2, параграф 6, буква a) от основния регламент.
(25)
Освен това, тъй като ЕМД е единственият продукт, който е произвеждан и продаван от Delta, приемливият размер на печалба, необходим за образуване на нормалната стойност, не би могъл да се основава на действителни печалби, приложими по отношение на производство и продажби при обичайни търговски отношения на една и съща обща категория продукти за въпросния производител износител, както е описано в член 2, параграф 6, буква б) от основния регламент.
(26)
По този начин приемливият размер на печалбата, необходим за образуване на нормалната стойност, бе определен в съответствие с член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент.
(27)
В това отношение бе събрана информация относно доходността на всички останали производители на ЕМД, които са известни в други страни. От обществено достъпни източници бе получена информация за един производител, разположен в Индия, двама - в Япония и двама - в САЩ. Все пак, за един от производителите в САЩ и за двамата японски производители нямаше налична информация за рентабилността на ЕМД или за подразделение на дружеството, където ЕМД би бил съществен.
(28)
Средният марж на печалбата за ПР бе изчислен въз основа на обществено достъпните източници за един индийски производител и другия производител в САЩ, както и осигурената информация от Delta относно доходността на вътрешния пазар на свързаното с нея дружество Delta EMD Australia Proprietary Ltd, разположена в Австралия. Изчисленият среден марж на печалбата възлизаше на 9,2 %. Предвид наличната информация, методологията бе счетена за обоснована по смисъла на член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент, а резултатът - умерен. Обществено достъпната информация показа, че този марж на печалбата не надвишава печалбата, реализирана от други известни производители на същата обща категория продукти (т.e. специализирани химикали) в Южна Африка по време на ПР.
2. Експортни цени
(29)
Delta е осъществила експортни продажби за Общността изключително чрез един независим посредник - Traxys France S.A.S.
(30)
Експортните цени са определени въз основа на цените, които за разглеждания продукт са действително платени или платими, при продажба за износ от Южна Африка в Общността, съгласно член 2, параграф 8 от основния регламент.
3. Сравнение
(31)
Сравнението между нормална стойност и експортна цена беше направено на базата на цени франко завода. С цел да се гарантира справедливо съпоставяне между нормалната стойност и експортната цена, бяха взети предвид, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент, различията във факторите, които влияят върху цените и тяхната сравнимост. Бяха предоставени и съответните корекции по отношение на комисионни, транспорт, застраховки, обработка и допълнителни разходи, опаковане, кредитни и банкови такси за всички случаи, при които те са били сметнати за обосновани, точни и подкрепени с проверени доказателства.
4. Дъмпингови маржове
(32)
Среднопретеглената нормална стойност на разглеждания продукт, изнасян за Общността, бе сравнена със среднопретеглената експортна цена за съответния тип на разглеждания продукт, както е предвидено в член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(33)
На тази основа, предварително определеният среднопретеглен дъмпингов марж, изразен като процент от цена CIF на границата на Общността, без платено мито, е:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Delta E.M.D. (Pty) Ltd
14,9 %
(34)
Що се отнася до дъмпинговия марж, приложим към всички други износители от Южна Африка, Комисията първо установи нивото на сътрудничество. Направено бе сравнение между данните на Евростат и получените отговори на въпросника от оказващия съдействие производител износител в Южна Африка. Това сравнение показа, че съгласно наличната информация износът на Delta за Общността съставлява 100 % от износа на разглеждания продукт от Южна Африка. Установеното ниво на сътрудничество по този начин се оказа много високо, а дъмпинговият марж за страната бе установен на същото ниво като изчисления дъмпингов марж за Delta.
Г. ВРЕДА
1. Производство на Общността и промишленост на Общността
(35)
Разследването установи, че в началото на разглеждания период сходният продукт е бил произвеждан от трима производители от Общността. Обаче един от производителите е преустановил производство през 2003 г.; така по време на ПР е имало само двама производители от Общността.
(36)
Жалбата е била внесена от единия производител, който оказа пълно сътрудничество при разследването. Въпреки че другият производител не съдейства, той не се противопостави на жалбата. Поради факта, че само едно дружество предостави пълен отговор на въпросника, всички данни, засягащи промишлеността на Общността са представени или под формата на индекси, или като граници на стойности с оглед запазване на поверителността.
(37)
Следователно, за целите на член 4, параграф 1 от основния регламент, обемът на производството на Общността е бил предварително изчислен чрез добавяне на производството на единствения сътрудничещ производител в Общността към обема на производството на другия производител въз основа на подадените в жалбата данни. Общото производство на Общността през ПР е било в рамките на 20-30 хиляди тона.
(38)
Производството на сътрудничещия производител от Общността представлява повече от 50 % от ЕМД, който е произведен в Общността. Затова се приема, че това дружество представлява промишлеността на Общността, по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
2. Потребление в Общността
(39)
Действителното потребление бе установено въз основа на обема на продажбите за пазара на ЕО на производителя жалбоподател, на продажбите на другите производители в Общността, определени на базата на декларираните покупки от потребители, и вноса от разглежданата страна, според получените от Евростат проверени отговори на въпросника и от други трети страни.
(40)
Въз основа на това, през разглеждания период потреблението в Общността е намаляло със 7 %. Особено рязко покачване е имало през 2003 и 2004 г., съвпадащо с най-голямото увеличаване на обема при много ниски цени (- 35 %) на ЕМД, внасян от Южна Африка, и при закриването на основен производител от Общността. През 2005 г. потреблението е възвърнало предишното си ниво и е отчело друго значително намаление през ПР. Тенденцията в потреблението изглежда е била повлияна от закриването през 2003 г. на основен производител, който е бил отговорен за една трета от производството на Общността.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Потребление на Общността Индекс 2002 г. = 100
100
102
113
102
93
3. Внос в Общността от разглежданата страна
(41)
Обемът на вноса от Южна Африка е определен въз основа на проверени данни, предоставени от единствения производител износител. Както бе упоменато по-горе, поради съображения за поверителност и тъй като анализът засяга едно единствено дружество, повечето показатели са представени с индекс или определени граници.
(42)
По отношение на обема и пазарния дял, развитието на вноса е било следното:
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
РП
Обем на вноса от Южна Африка (в тонове), 2002 г. = 100
100
129
156
185
169
Пазарен дял Южна Африка
30-40 %
40-50 %
44-54 %
60-70 %
60-70 %
Пазарен дял Южна Африка, 2002 г. = 100
100
126
139
181
181
(43)
Докато потреблението на ЕМД през разглеждания период се е понижило със 7 %, по време на същия период вносът от разглежданата страна се е покачил с 69 %. Следователно пазарният дял на Южна Африка се е покачил драстично по време на разглеждания период с около 81 % от размер 30-40 % до 60-70 %.
(44)
През разглеждания период средните цени на вноса са спаднали с 31 % въпреки покачването на цената на основната суровина.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Цени на вноса от Южна Африка, EUR/тон, 2002 г. = 100
100
70
65
66
69
(45)
За да се определи подбиването на цената през ПР, съответните продажни цени на промишлеността на Общността са нетните цени за независими клиенти, коригирани при нужда към ниво франко завода, т.е. като се изключат разходите за транспорт в Общността и се приспаднат отстъпките. Тези цени бяха сравнени с продажните цени, поискани от южноафриканския производител износител, без отстъпки и коригирани, където е необходимо, към цените CIF на границата на Общността, както и със съответната корекция на разходите за освобождаване от митница и разходите след вноса.
(46)
Сравнението показа, че по време на ПР средно претегленият марж на подбиването на цената, изразен като процент от продажните цени на промишлеността на Общността, е бил от порядъка на 11-14 %. Имало е дори повишен дял на продажба на занижени цени, защото промишлеността на Общността е понасяла съществени загуби през ПР.
4. Положение на промишлеността на Общността
(47)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент, проучването на въздействието на дъмпинговия внос от Южна Африка върху промишлеността на Общността включва анализ на всички икономически фактори и показатели, имащи отношение към състоянието на промишлеността от 2002 г. до ПР. Както бе споменато по-горе, поради съображения за поверителност, тъй като анализът се отнася за едно-единствено дружество, повечето показатели са представени под формата на индекси или определени граници.
(48)
Развитието на производството, производственият капацитет и използването на мощностите при промишлеността на Общността е следното:
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Производство, 2002 г. = 100
100
87
128
135
130
Капацитет, 2002 г. = 100
100
100
100
100
100
Използване на мощностите, 2002 г. = 100
100
87
128
135
130
(49)
През разглеждания период производството на Общността се е увеличило с 30 %. Въпреки това производственият капацитет е останал стабилен през целия разглеждан период. Нивото на производството е достигнало върхов момент през 2005 г. след силно нарастване на потреблението на пазара на ЕО през 2004 г., което се е съчетало с ликвидацията на основен производител и нарастването на търсенето на експортния пазар на промишлеността на Общността. От 2004 г. до ПР, когато цените на суровината са се удвоили, промишлеността на Общността се е опитала да постигне икономии от мащаба и да намали производствените разходи за единица през ПР.
(50)
През разглеждания период запасите са се увеличили с 32 % в отражение на нарастващото затруднение на промишлеността на Общността да продава продуктите си на пазара на Общността, поради конкурирането с дъмпинговия внос.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Запаси, 2002 г. = 100
100
71
48
113
132
(51)
Цифрите по-долу представят продажбите на промишлеността на Общността към независими клиенти в Общността.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Обем на продажбите на пазара на ЕО, 2002 г. = 100
100
80
152
113
91
Пазарен дял, 2002 г. = 100
100
78
135
110
97
Средни продажни цени, 2002 г. = 100
100
76
71
75
75
(52)
На фона на 7 % понижение в потреблението на ЕО, пазарният дял на промишлеността на Общността е намалял с 3 %. В допълнение, в абсолютни стойности, общият обем на продажбите на пазара на ЕО се е понижил значително с 9 % през разглеждания период, с особено рязък спад от 22 процентни пункта през ПР.
(53)
Докато през 2004 г. промишлеността на Общността е била в състояние да се възползва от повишеното търсене, като увеличава обема на продажбите си с 52 % и пазарния си дял с 35 % в сравнение с 2002 г., през следващите години участието ѝ на пазара е намаляло успоредно с рязкото увеличаване на обема на дъмпинговия внос от Южна Африка.
(54)
До 2004 г. е имало тенденция към намаляване на средните продажни цени за несвързани купувачи на пазара на Общността. Това показва нагледно опитите на промишлеността на Общността да се съревновава с дъмпинговия внос и остане на пазара. През 2004 г. обаче, цените са достигнали неудържимо ниско равнище. През 2005 г. са се покачили с 4 процентни пункта. Въпреки това малко увеличение на цените през 2005 г., което бе затвърдено през ПР, промишлеността на Общността не е могла да отрази в цените си ценовото развитие на мангановата руда, като цената на тази основна суровина рязко се е увеличила с почти 100 % между 2004 и 2005 г.
(55)
Нивата на печалбите и паричният поток от продажбите на ЕМД за промишлеността на Общността бяха особено отрицателни.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Марж на оперативната печалба за разглеждания продукт
(граници, %)
0 %-20 %
0 %- - 20 %
0 %-5 %
0 %-3 %
0 %- - 20 %
Марж на оперативната печалба за разглеждания продукт,индекс 2002 г. = 100
100
-85
20
13
-72
(56)
Рентабилността е спаднала значително със 172 % през разглеждания период. Тя е достигнала най-ниското си ниво през 2003 г. по време на най-силното понижение на цените на вноса (- 30 %). Подобрила се е през 2004 г. и 2005 г. с увеличението на продадените количества. През ПР рентабилността е спаднала отново до най-ниското си равнище поради ценовия натиск и нарастващите разходи за суровини.
(57)
Паричният поток също е намалял през разглеждания период успоредно с понижаването на рентабилността.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Паричен поток, индекс 2002 г. = 100
100
22
46
-35
-8
(58)
Инвестициите са се увеличили със 7 % през разглеждания период. В средата на този период промишлеността на Общността е отчела определено количество инвестиции с оглед намаляване на разходите за производство и за поддръжка на новите машини. През следващите години инвестирането е продължило, но с по-слаби темпове.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Инвестиции, 2002 г. = 100
100
67
126
109
107
(59)
Възвращаемостта на инвестициите от производството и продажбите на сходния продукт е следвала отрицателната тенденцията при продажбите и рентабилността през 2003 г. и в края на разглеждания период.
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Възвращаемост на инвестициите, 2002 г. = 100
100
-58
18
10
-55
(60)
През разглеждания период не е установено способността за привличане на капитали на промишлеността на Общността да е била съществено повлияна, предвид размерът на инвестициите, който е бил достатъчно голям за покриването на необходимите капиталови инвестиции.
(61)
Развитието на заетостта, производителността и разходите за труд в промишлеността на Общността са били, както следва:
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Брой служители, 2002 г. = 100
100
68
69
70
67
Производителност (тона/служител), 2002 г. = 100
100
129
184
192
195
Общо разходи за труд, 2002 г. = 100
100
77
79
84
82
Разходи за труд на служител, 2002 г. = 100
100
115
114
119
123
(62)
Броят на служителите е намалял с 33 % между 2002 г. и ПР. Това е резултат както от спада в продажбите, така и от усилията на промишлеността на Общността да подобри производителността. В действителност резултатът от този процес на рационализация в самата промишленост на Общността е отразен в размера на производителността, който показва значителна тенденция на възход през разглеждания период.
(63)
Общите разходи за труд са били съществено намалени - с 18 %. Средният разход за служител се е покачил относително, предвид развитието на инфлацията. Обаче като цяло делът на разходите за труд в общите производствени разходи е значително намален, показвайки очевидно подобрение на ефикасността.
(64)
Дъмпинговият марж е уточнен по-горе в раздела относно дъмпинга. Този марж видимо надвишава de minimis. Освен това, предвид обема и цената на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
(65)
Няма признаци, че Общността се възстановява от въздействието на последния дъмпинг или субсидиране.
5. Заключение относно вредата
(66)
Следва да се напомни, че вносът от Южна Африка се е увеличил значително, както в абсолютно отношение, така и от гледна точка на пазарния дял. Всъщност през разглеждания период вносът се е увеличил с 69 % в абсолютно отношение и с около 81 % по отношение на потреблението на Общността, като достига пазарен дял от 60-70 %.
(67)
Освен това през ПР продажните цени на промишлеността на Общността са били подбивани значително от тези на дъмпинговия внос на разглеждания продукт. На средно претеглена основа подбиването на цената през ПР е било от порядъка на 11-14 %.
(68)
Докато през разглеждания период потреблението на Общността е намаляло със 7 %, обемът на продажбите на промишлеността на Общността е намалял с 9 %, а пазарният дял с 3 %. През ПР тези показатели драматично са се влошили, като са отбелязали спад от 22 процентни пункта при продажбите и 13 процентни пункта при пазарния дял спрямо 2005 г.
(69)
При спад на обема на продажбите, пазарния дял и цените, промишлеността на Общността е била неспособна да превъзмогне световното покачване в цените на суровината за своите клиенти. Резултатът от това е изключително лоша рентабилност (загуба).
(70)
Независимо от значителните инвестиции през разглеждания период, наред с постоянните усилия за повишаване на производителността и конкурентоспособността, рентабилността, паричният поток и възвръщаемостта на инвестициите са спаднали рязко, като са достигнали особено отрицателни равнища.
(71)
Влошаването на положението на промишлеността на Общността през разглеждания период се потвърждава и от негативното развитие на заетостта.
(72)
В светлината на гореизложеното се стигна до временното заключение, че промишлеността на Общността е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Предварителна забележка
(73)
Съгласно член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе проучено дали е имало причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от Южна Африка и претърпяната съществена вреда от промишлеността на Общността. Същевременно бяха проучени известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които е възможно през същия период да са нанесли вреда на промишлеността на Общността, за да се гарантира, че евентуална вреда, причинена от тези различни фактори, не е отнесена към дъмпинговия внос.
2. Въздействие на вноса от Южна Африка
(74)
Както е посочено в съображения 43 и 44, вносът е нараснал стабилно и значително през разглеждания период - с 69 % от гледна точка на обема и с 81 % по отношение на пазарния дял. Единичната продажна цена на вноса от Южна Африка е спаднала с 31 % през разглеждания период. През ПР цените на вноса с произход от Южна Африка са подбили цените на промишлеността на Общността с 11 до 14 %.
(75)
Особено показателно за въздействието на дъмпинговия внос е решението на няколко основни потребители, представляващи повече от 60 % от общото потребление, да заменят закупувания продукт от промишлеността на Общността с произведения в Южна Африка. Докато в началото на разглеждания период тези потребители са купували само незначителни количества от Южна Африка, към края на разглеждания период и през ПР те са купували от 70 до 100 % от необходимите им количества от Южна Африка.
(76)
В същото време промишлеността на Общността е трябвало драстично да понижи цените си, за да запази търговските си договори с други потребители.
(77)
Намаляващият пазарен дял на промишлеността на Общността през разглеждания период трябва да се разглежда в съотношение с нарастването по обем и пазарен дял на вноса от Южна Африка. Освен това през 2005 г. и ПР, когато потреблението на Общността е спаднало с 18 % спрямо рязкото покачване през 2004 г., вносът от Южна Африка се е увеличил с 8 % в абсолютно отношение и с около 31 % по отношение на пазарния дял. В същото време промишлеността на Общността е загубила 28 % от пазарния дял и 40 % от продажбите.
(78)
Поради това се стигна до временното заключение, че оказаният натиск от дъмпинговия внос, който драматично увеличи обема си и пазарния си дял от 2002 г. насам и който бе осъществен при дъмпингови цени и значителен ръст на подбиването на цени и продажба на занижени цени, е изиграл решителна роля в спада на продажбите на промишлеността на Общността, а впоследствие и за нейната доходност, развитие на паричния поток и негативно положение относно възвръщаемостта на инвестициите, заетостта и увеличението на запасите.
3. Въздействие на други фактори
(79)
Развитието на вноса от други трети страни съгласно данните на Евростат е, както следва:
2002 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
IP
Внос от други трети страни
5 541
4 677
5 992
2 876
2 878
Индекс, 2002 г. = 100
100
84
108
52
52
Пазарен дял
15 %
12 %
14 %
7 %
8 %
Индекс, 2002 г. = 100
100
82
96
51
56
Средни цени на вноса
1 527
1 204
1 226
1 550
1 537
Индекс, 2002 г. = 100
100
79
80
101
101
(80)
В началото на разглеждания период вносът на ЕМД от други трети страни е съставлявал 15 % от пазарния дял. През следващите години този внос значително е намалял, като е представлявал само 8 % от пазарния дял към края на ПР. Цените на този внос са останали до голяма степен на по-високо равнище отколкото южноафриканските цени, като дори са се покачили 1 %.
(81)
Според няколко твърдения вносът на ЕМД от Китай, която не е държава, засегната от разследването, е допринесъл значително за вредата, понесена от производителя в Общността. При все това вносът от Китай през ПР, въпреки че е бил на средни цени, по-ниски отколкото на южноафриканския продукт, е съставлявал само 0,6 % от целия внос от трети страни и следователно не може да се приеме, че е прекъснал причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и съществената вреда, претърпяна от промишлеността на Общността.
(82)
Също така бе проучено дали износът за страни, непринадлежащи към ЕО, може да е допринесъл за претърпяната вреда през разглеждания период.
(83)
Беше установено, че обемът на износа на промишлеността на Общността се е увеличил с 9 % през разглеждания период и, въпреки че експортната цена се е понижила с 14 %, тя е била доста над производствените разходи за единица. Следователно резултатът от развитието на износа не би могъл да допринесе за вредата през този период.
(84)
Както вече бе отбелязано, имало е и други двама производители в Общността в началото на разглеждания период.
(85)
Единият от производителите, разположен в Ирландия, е прекратил производство през 2003 г. заради финансови затруднения, породени от съществено намаление на продажбите под силния ценови натиск на дъмпинговия внос. Другият, разположен в Испания, не оказа сътрудничество в процедурата. В резултат на тази липса на сътрудничество, данните относно продажбите на други производители на пазара на Общността бяха получени от въпросниците на потребителите. Според сведенията от разследването, последното дружество е било заето с производство и на ЕМД, и на батерии. Голяма част от произведения от това дружество ЕМД очевидно е бил използван в собственото ѝ производство на батерии. Въпреки това въпросното дружество е имало нарастващо значение за пазара на ЕМД в Общността.
(86)
Очевидно е, че общата картина за другите производители от ЕО е повлияна от факта, че единият е прекратил дейността си през 2003 г., а другият не е продавал значителни количества на пазара на ЕО през разглеждания период. При все това, от получените в разследването данни може да се изведе заключението, че тези производители на Общността също са били засегнати от натиска, оказан върху цените от южноафриканския внос и развитието на пазара, тъй като техният пазарен дял е намалял от 10-25 % до 4-10 %. Следователно продажбите на другите производители в Общността не биха могли да се счетат като отговорни за претърпяната вреда от промишлеността на Общността.
(87)
Също така бе проучено дали свиването на търсенето на пазара на Общността е възможно да е допринесло за претърпяната вреда през разглеждания период. Оказва се, че случаят не е такъв. Както е посочено в съображения 52 и 77, продажбите на промишлеността на Общността са спаднали с повече от общото потребление на Общността, докато съответният пазарен дял, заеман от южноафриканския внос, значително се е увеличил.
(88)
Имаше твърдения, че вредата е причинена главно от световното покачване на цената на основната суровина - мангановата руда. Цените на мангановата руда, които бяха стабилни до 2004 г., през 2005 г. внезапно се удвоиха и отбелязаха лек спад през ПР. Това повиши с 19 % производствените разходи за единица на промишлеността на Общността.
(89)
Все пак, тъй като цените на вноса от Южна Африка са се увеличили само с 1 процентен пункт през същия период (2004/2005 г.), промишлеността на Общността, която се е опитала да се съревновава с дъмпинговия внос и да остане на пазара, не е могла да прехвърли общото покачване на разходите върху потребителите надолу по веригата. Промишлеността на Общността е могла единствено да покачи цените си с 4 процентни пункта, като така те са останали под производствените разходи.
2002 г.
2003 г.
2004г.
2005 г.
ПР
Общи производствени разходи, 2002 г. =100
100
89
103
110
119
Общ разход на единица за тон, 2002 г. = 100
100
98
80
85
95
Единична продажна цена, 2002 г. = 100
100
76
71
75
75
(90)
При тези обстоятелства се счита, че повишаването на разходите не е по същество факторът, причинил вредата, а фактът, че промишлеността на Общността не е съумяла да прехвърли повишението на разходите към клиентите си поради ценовия натиск в посока надолу, оказан от дъмпинговия внос от Южна Африка, който не отразява повишаването на цените на суровините. Следователно това твърдение трябваше да бъде отхвърлено.
(91)
Някои страни твърдят, че прекомерното насищане с ЕМД, причинено от увеличението на производствените мощности в Китай, е понижило цените на ЕМД, като по този начин е станало причина за нанесената вреда на промишлеността на Общността.
(92)
Все пак, въпросното твърдение, предвид малкия обем на вноса от Китай и въпреки неговите ниски цени през разглеждания период, бе счетено за необосновано.
(93)
Освен това някои страни считат, че понижаването на продажните цени на ЕМД на промишлеността на Общността е по-скоро резултат от засилването на конкуренцията сред производителите на батерии и ценовия натиск, претърпян от тях, отколкото от дъмпинговия внос от Южна Африка.
(94)
Разследването показа, че всъщност производителите на батерии в ЕО са били подложени на значителен ценови натиск в резултат от увеличаването на разходите за суровини и нарасналата конкуренция. Все пак, беше установено, че предвид малкия брой производители на ЕМД, които работят на пазара на Общността, те са били в особено силна позиция за договаряне на цените на разглеждания продукт с производителите на батерии. Следователно се счита, че понижението на продажните цени на ЕМД е пряко следствие от дъмпинговия внос и предлагането на по-ниски цени, практикувано от южноафриканския производител износител от началото на разглеждания период, а не от твърдения ценови натиск от страна на производителите на батерии. В светлината на гореизложеното се стигна до временното заключение, че засилването на конкуренцията между производителите на батерии не е прекъснало причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от Южна Африка и претърпяната вреда от промишлеността на Общността.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(95)
Горният анализ показва, че е имало критично повишаване на обема и увеличаване на пазарния дял на вноса с произход от Южна Африка през целия разглеждан период, както и значителен ценови спад, съчетан със съществено подбиване на цените през ПР. Това увеличаване на пазарния дял на дъмпинговия внос съвпадна със значителното намаляване на обема на продажбите и пазарния дял на промишлеността на Общността. Последното, заедно с натиска върху цените в посока надолу, доведе, inter alia, до съществени загуби за промишлеността на Общността през ПР.
(96)
Освен това изследването на другите фактори, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Общността, разкри, че не е било възможно нито един от тях да окаже толкова значително отрицателно въздействие върху промишлеността на Общността колкото дъмпинговия внос от Южна Африка.
(97)
С оглед на горепосоченото се стигна до временното заключение, че дъмпинговият внос е причинил съществена вреда на промишлеността на Общността по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
1. Общи съображения
(98)
Съгласно член 21 от основния регламент бе проучено дали, въпреки заключението за дъмпинга, вредата и причинно-следствената връзка, съществуват убедителни основания да се заключи, че налагането на антидъмпингови мерки върху вноса от засегната страна не е в интерес на Общността.
(99)
Комисията изпрати въпросник до единствения вносител на ЕМД от Южна Африка и до всички известни индустриални потребители или такива, които има вероятност да бъдат засегнати от мерките. Получени бяха отговори на въпросника от вносителя и от четирима основни потребители на разглеждания продукт в Общността.
2. Интерес на промишлеността на Общността
(100)
Следва да се напомни, че промишлеността на Общността се състои от един производител, чиито производствени съоръжения са разположени в Гърция, като неговите продажби и доходност са се влошили значително през разглеждания период в съчетание с последващо отрицателно въздействие върху пазарния дял, заетостта, възвръщаемостта на инвестициите и паричния поток.
(101)
Ако не бъдат наложени мерки, е възможно в резултат на ценовия натиск от дъмпинговия внос липсата на доходност да принуди промишлеността на Общността да прекрати производството на ЕМД в Общността. Нека припомним, че един от производителите в Общността е преустановил производство през разглеждания период. Това е съвпаднало с увеличаването на натиска от страна на южноафриканския дъмпингов внос върху пазара на Общността. Освен това производителят жалбоподател от Общността е бил принуден да прекрати временно производството си за един месец през 2003 г. и е информирал Комисията за подобна ситуация за по-дълъг период през 2007 г.
(102)
Следва да се отбележи, че както южноафриканският производител износител, така и промишлеността на Общността произвежда единствено ЕМД, а производствените линии не могат да бъдат използвани за производство на други продукти.
(103)
Въпреки това, след налагане на антидъмпинговите мерки, се очаква обемът на продажбите и цените на промишлеността на Общността на пазара на Общността да се повишат, като по този начин се подобри доходността на промишлеността на Общността и се предотврати закриване.
(104)
Следователно става ясно, че антидъмпинговите мерки биха защитили интереса на промишлеността на Общността.
3. Интерес на потребителите
(105)
Единствените представители на промишлеността, които използват ЕМД, са производителите на алкални и въглеродно-цинкови батерии.
(106)
Както вече бе отбелязано, бяха изпратени въпросници до всички известни производители на батерии в Общността. Отговори бяха получени от четири дружества, които представляват 93 % от потреблението на Общността, като три от отговорите бяха проверени на място.
(107)
Както се споменава по-горе, установено бе, че производителите на батерии в ЕО са били под значителен натиск от световното покачване на цените на суровините (цинк, никел, мед, стомана) и нарасналата конкуренция на пазара на батериите в световен мащаб. Те считат, че налагането на антидъмпингови мерки върху вноса от Южна Африка би увеличило съществуващия ценови натиск и би причинило загуби, тъй като те няма да бъдат в състояние да прехвърлят каквото и да било повишаване на цените към клиентите си. Все пак беше установено, че те все още са в относително добро финансово състояние със съществени печалби преди облагане през ПР и са увеличили обема на продажбите си през разглеждания период благодарение на положителния обществен имидж на техните търговски марки. Въз основа на получената информация беше възможно да се провери и потвърди, че разходите за ЕМД за произвеждане на батерии могат да варират между 10 и 15 % от общите разходи (в зависимост от размера на батерията) и бе възможно да се изчисли, че налагането на антидъмпингово мито на предложеното ниво би следвало да покачи изчисленото ниво на цената на батериите с не повече от 0,01-0,02 EUR. Покачването на цените на батериите, което би могло да възникне от налагането на антидъмпингови мита, бе получено чрез прилагане на предложеното ниво на митото към производствените разходи за различни размери батерии.
(108)
Въпреки че като цяло се противопоставяха на налагането на мерките, няколко от потребителите се съгласиха, че изчезването на промишлеността на Общността вероятно би имало негативно въздействие върху тяхното положение и конкуренцията на пазара на Общността, тъй като промишлеността на Общността произвежда висококачествен ЕМД, подходящ за производство на батерии от ново поколение. По този начин, ако промишлеността на Общността изчезне, потребителите ще бъдат изложени на риска да станат зависими от внасяния от Южна Африка ЕМД.
(109)
В светлината на гореизложеното може да се направи временното заключение, че е малко вероятно налагането на каквито и да било антидъмпингови мерки да влоши сериозно положението на потребителския отрасъл на промишлеността.
4. Интерес на несвързаните вносители/търговци в Общността
(110)
Единственият вносител от Общността на ЕМД от Южна Африка оказа съдействие при разследването. Въз основа на предоставената информация бе установено, че този вносител е изключителен и независим представител на Delta. Целият внос на ЕМД от Южна Африка е продаден в Общността чрез това дружество. Търговската му дейност съставлява по-малко от 20 % от неговия оборот. При все това, дори да има спад в продажбите си, след налагането на мерки и намаляване на комисионните на представителите, се очаква дружеството да запази финансовата си стабилност, а освен това е малко вероятно вносителят да бъде съществено повлиян от мерките. По този начин е очевидно, че въздействието на антидъмпинговото мито би могло да бъде понесено от потребителите.
(111)
На тази основа бе направен изводът, че няма вероятност налагането на антидъмпингови мерки да има сериозен отрицателен ефект върху състоянието на вносителите в Общността.
5. Заключение относно интереса на Общността
(112)
Може да се очаква, че въздействието от налагането на мерките ще позволи промишлеността на Общността да възвърне пропуснатите продажби и пазарен дял и да подобри своята рентабилност. С оглед на влошаващото се положение на промишлеността на Общността и при липсата на мерки съществува значителен риск да се наложи промишлеността на Общността да закрие производствените си съоръжения и да уволни работниците си.
(113)
Предвид употребата на разглеждания продукт в производството на батерии, където разходът за ЕМД е незначителен спрямо стойността на крайния продукт, въздействието върху потребителите не би трябвало да е съществено, както е пояснено по-горе в съображение 107.
(114)
С оглед на горепосочените съображения се стигна до временното заключение, че няма убедителни причини да не се наложи антидъмпингово мито върху вноса на определени манганови диоксиди с произход от Южна Африка.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на премахване на вредата
(115)
Предвид направените заключения по отношение на дъмпинга, причинената от него вреда, причинно-следствената връзка и интереса на Общността, следва да бъдат наложени временни мерки, за да се предотврати последваща вреда от дъмпингов внос за промишлеността на Общността.
(116)
Мерките трябва да бъдат наложени на ниво, което да бъде достатъчно за премахването на причинената вреда на промишлеността на Общността от този внос, без да се надвишава установеният дъмпингов марж. При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последствията от ощетяващия дъмпинг, бе счетено, че мерките би следвало да позволяват на промишлеността на Общността да покрие производствените си разходи и да достигне обща печалба от продажбите на сходния продукт в Общността преди облагане, която би била получена в приемлив размер от тази промишленост при нормални конкурентни условия, т.е. при липсата на дъмпингов внос. Маржът на печалбата преди облагане, използван при това изчисление, съответства на печалбата, постигната от промишлеността на Общността в началото на разглеждания период, за времето, когато цените на ЕМД от Южна Африка са били на същото ниво, както това на сходния продукт, продаван от промишлеността на Общността.
(117)
След това бе определено необходимото покачване на цената чрез сравняване на среднопретеглената цена на вноса, както е установена от изчисленията за подбиването на цените (виж съображение 45), с непричиняващата вреда цена на сходния продукт, продаван от промишлеността на Общността на пазара на Общността. Непричиняващата вреда цена е получена чрез коригиране на продажната цена на промишлеността на Общността с действителната загуба/печалба, получена през ПР и чрез добавяне на гореспоменатия марж на печалбата. Всяка разлика, възникнала от това сравнение, бе изразена като процент от общата CIF стойност на вноса.
(118)
Маржът на вредата е значително по-висок от установения дъмпингов марж.
2. Временни мерки
(119)
В светлината на предходното се счита, че съгласно член 7, параграф 2 от основния регламент следва да бъде наложено временно антидъмпингово мито на нивото на дъмпинговия марж, тъй като той е по-нисък от маржа на вредата, изчислен по-горе.
(120)
Въз основа на гореизложеното, предложените ставки на временното мито са:
Delta E.M.D (Pty) Ltd
14,9 %
Всички други дружества
14,9 %
З. ОКОНЧАТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(121)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи период, в рамките на който заинтересованите страни, които са се обявили в срока, уточнен в известието за образуване на процедура, могат да изложат мненията си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се уточни, че констатациите относно налагането на антидъмпингови мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и могат да бъдат преразгледани с оглед на каквито и да било окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на електролитни манганови диоксиди (т.е. манганови диоксиди, произведени чрез електролитен процес), без топлинна обработка след електролитния процес, попадащ под код по КН 2820 10 00 (код по ТАРИК 2820100010) и с произход от Южна Африка.
2. Размерът на временното антидъмпингово мито, приложимо към нетната цена, франко границата на Общността, преди облагане с мита на произведените продукти от посочените по-долу дружества, е:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Delta E.M.D. (Pty) Ltd
14,9 %
A828
Всички други дружества
14,9 %
A999
3. Пускането на продукта, посочен в параграф 1, за свободно обращение в Общността е предмет на предоставяне на гаранция, равностойна на размера на временното мито.
4. Ако няма други специфични разпоредби, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета, в рамките на един месец след датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на съществените факти и съображения, въз основа на които е приет този регламент, да изложат мненията си в писмена форма и да направят заявление за устно изслушване от Комисията.
Съгласно член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 384/96, заинтересованите страни могат да направят коментар на прилагането на този регламент в рамките на един месец след датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 17 септември 2007 година.
RÈGLEMENT (CE) N o 1066/2007 DE LA COMMISSION
du 17 septembre 2007
instituant un droit antidumping provisoire sur les importations de certains dioxydes de manganèse originaires d’Afrique du Sud
LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES,
vu le traité instituant la Communauté européenne,
vu le règlement (CE) no 384/96 du Conseil du 22 décembre 1995 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après dénommé le règlement de base), et notamment son article 7,
après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. PROCÉDURE
1. Ouverture
(1)
Le 10 novembre 2006, la Commission a été saisie d’une plainte déposée conformément à l’article 5 du règlement de base par Tosoh Hellas AIC (ci-après dénommé le plaignant), qui représente une proportion majeure, en l’occurrence plus de 50 %, de la production communautaire totale de certains dioxydes de manganèse.
(2)
Cette plainte contenait des éléments de preuve de l’existence d’un dumping et d’un préjudice important en résultant, qui ont été jugés suffisants pour justifier l’ouverture d’une procédure.
(3)
Le 21 décembre 2006, la procédure a été ouverte par la publication d’un avis d’ouverture au Journal officiel de l’Union européenne (2).
2. Parties concernées par la procédure
(4)
La Commission a officiellement informé de l’ouverture de la procédure le plaignant, l’autre producteur communautaire, le producteur-exportateur, l’importateur, les utilisateurs notoirement concernés et les représentants de l’Afrique du Sud. Les parties intéressées ont eu la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture.
(5)
Le producteur à l’origine de la plainte, le producteur-exportateur, l’importateur et les utilisateurs ont fait connaître leur point de vue. Toutes les parties intéressées qui en ont fait la demande et ont démontré qu’il existait des raisons particulières de les entendre ont été entendues.
(6)
Des questionnaires ont été adressés à toutes les parties notoirement concernées et à toutes les autres sociétés qui se sont fait connaître dans les délais fixés dans l’avis d’ouverture. Des réponses ont été reçues du producteur-exportateur d’Afrique du Sud, du producteur à l’origine de la plainte, de l’importateur du produit concerné en provenance d’Afrique du Sud et de quatre utilisateurs du produit concerné.
(7)
La Commission a recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires aux fins de la détermination provisoire du dumping, du préjudice en résultant et de l’intérêt de la Communauté, et elle a effectué des visites de vérification dans les locaux des sociétés suivantes:
a)
Producteurs communautaires
-
Tosoh Hellas AIC, Thessalonique, Grèce, et son agent commercial lié Mitsubishi International GmbH, Düsseldorf, Allemagne
b)
Producteur-exportateur en Afrique du Sud
-
Delta E.M.D. (Pty)Ltd, Nelspruit, Afrique du Sud (ci-après dénommé Delta)
c)
Fournisseur lié du producteur-exportateur en Afrique du Sud
-
Manganese Metal Company (Pty) Ltd, Nelspruit, South Africa
d)
Importateur non lié dans la Communauté
-
Traxys France SAS, Courbevoie, France
e)
Utilisateurs dans la Communauté
-
Panasonic Battery Belgium NV, Tessenderlo, Belgique
-
VARTA Consumer Batteries GmbH & Co. KGaA, Sulzbach, Allemagne
-
Duracell Batteries BVBA, Aarschot, Belgique.
3. Période d’enquête
(8)
L’enquête relative au dumping et au préjudice a couvert la période allant du 1er octobre 2005 au 30 septembre 2006 (ci-après dénommée «période d’enquête» ou «PE»). L’examen des tendances utiles à l’appréciation du préjudice a porté sur la période allant du 1er janvier 2002 à la fin de la période d’enquête (ci-après dénommée «période considérée»).
B. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
1. Produit concerné
(9)
Il s’agit de dioxydes de manganèse obtenus par un procédé électrolytique sans être traités à chaud après ce procédé (ci-après dénommés EMD), originaires d’Afrique du Sud. Ce produit est normalement déclaré sous le code NC ex 2820 10 00.
(10)
On en distingue principalement deux sortes: les EMD de type carbone-zinc et les EMD de qualité alcaline. Les deux sont obtenus par un procédé électrolytique, avec adaptation de certains paramètres dans le procédé en vue d’obtenir soit des EMD carbone-zinc, soit des EMD de qualité alcaline. Les uns et les autres présentent normalement une haute pureté de manganèse et sont généralement utilisés comme produits intermédiaires dans la fabrication de piles sèches grand public.
(11)
L’enquête a révélé que, bien qu'ils diffèrent par certaines caractéristiques physiques et chimiques spécifiques, telles que la densité, la dimension particulaire moyenne, l’aire de surface Brunauer-Emmet-Teller (BET) et le potentiel alcalin, les deux types du produit concerné présentent les mêmes caractéristiques physiques, chimiques et techniques fondamentales et sont affectés aux mêmes usages. Ils sont dès lors considérés comme constituant un seul et même produit aux fins de la présente procédure.
(12)
Il convient de noter qu’il existe d’autres types de dioxydes de manganèse qui ne présentent pas les mêmes caractéristiques physiques, chimiques et/ou techniques fondamentales que les EMD et qui sont destinés à des usages essentiellement différents. Ils ne font dès lors pas partie du produit concerné. Ces produits distincts comprennent: i) les dioxydes de manganèse naturels, qui contiennent d’importantes impuretés et sont normalement classés sous un code NC différent, à savoir 2602 00 00; ii) les dioxydes de manganèse chimiques, qui sont obtenus par un procédé chimique et qui ont une densité nettement plus faible et une aire de surface BET nettement plus importante que les EMD; ainsi que iii) les dioxydes de manganèse électrolytiques traités à chaud, qui, bien qu’ils soient obtenus, comme les EMD, par un procédé électrolytique, se distinguent de ces derniers par un certain nombre de caractéristiques essentielles, telles que la teneur en humidité, la structure cristalline et le potentiel alcalin, qui font que ces dioxydes se prêtent à une application dans les piles au lithium, qui sont fondées sur des systèmes non aqueux et utilisent du lithium métallique comme anode, mais non dans les piles carbone-zinc ou les piles alcalines, qui sont fondées sur des systèmes aqueux et utilisent du zinc métallique comme anode, comme c’est le cas des EMD.
(13)
Il importe également de noter qu’aucune des parties intéressées n’a contesté la définition donnée ci-dessus, ni la distinction entre les deux principaux types du produit concerné.
2. Produit similaire
(14)
L’enquête a montré que les EMD produits et vendus par l’industrie communautaire dans la Communauté et ceux produits et vendus sur le marché intérieur sud-africain et/ou importés dans la Communauté en provenance d’Afrique du Sud présentent les mêmes caractéristiques physiques, chimiques et techniques fondamentales et sont destinés aux mêmes usages.
(15)
Il a donc été provisoirement conclu que ces produits étaient similaires au sens de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
C. DUMPING
1. Valeur normale
(16)
En ce qui concerne la détermination de la valeur normale, la Commission a tout d’abord déterminé si les ventes intérieures totales d’EMD par Delta étaient représentatives par rapport à l’ensemble de ses ventes à l’exportation vers la Communauté. Conformément à l’article 2, paragraphe 2, du règlement de base, les ventes intérieures ont été jugées représentatives, car le volume total de ces ventes par le producteur-exportateur était supérieur à 5 % du volume total de ses ventes à la Communauté.
(17)
La Commission a ensuite identifié les types de produits vendus sur le marché intérieur par les sociétés ayant des ventes intérieures globalement représentatives, qui étaient identiques ou directement comparables aux types vendus à l’exportation vers la Communauté.
(18)
Les ventes intérieures d’un type de produit donné ont été considérées comme étant suffisamment représentatives lorsque, pendant la période d’enquête, le volume des ventes intérieures de ce type de produit aux clients indépendants avait représenté au moins 5 % du volume total du type de produit comparable vendu à l'exportation vers la Communauté.
(19)
Pour aucun des types de produits exportés vers la Communauté, il n’a été possible de trouver un type de produit qui soit identique ou directement comparable et qui ait été vendu sur le marché intérieur en quantités représentatives. La valeur normale a donc dû être construite pour l’ensemble des types de produits exportés, conformément à l’article 2, paragraphe 3, du règlement de base.
(20)
La valeur normale a été construite en ajoutant aux coûts de fabrication de l’exportateur pour les types de produits exportés, ajustés si nécessaire, un montant raisonnable au titre des frais de vente, des dépenses administratives et autres frais généraux, ainsi qu’une marge bénéficiaire raisonnable. Les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux ainsi que la marge bénéficiaire ont été établis selon la méthode exposée à l’article 2, paragraphe 6, du règlement de base. À cet effet, la Commission a déterminé si les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux supportés et la marge bénéficiaire réalisée par Delta sur le marché intérieur constituaient des données fiables.
(21)
Les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux intérieurs réels ont été jugés fiables car, comme il a été indiqué plus haut, le volume total des ventes intérieures de la société concernée était représentatif par rapport au volume de ses ventes à l’exportation vers la Communauté.
(22)
En vue de déterminer si la marge bénéficiaire réalisée par Delta sur son marché intérieur constituait une donnée fiable, la Commission a tout d’abord examiné si les ventes intérieures de chaque type du produit concerné, effectuées sur le marché intérieur en quantités représentatives, pouvaient être considérées comme ayant été effectuées au cours d’opérations commerciales normales, conformément à l’article 2, paragraphe 4, du règlement de base. À cet effet, elle a établi la proportion de ventes intérieures bénéficiaires à des clients indépendants qui ont eu lieu sur le marché intérieur du type de produit en question.
(23)
Comme il n’existait aucun type de produit dont le volume des ventes bénéficiaires représentait plus de 10 % du volume total des ventes du type de produit concerné sur le marché intérieur, il a été considéré que les prix intérieurs ne constituaient pas une base appropriée pour le calcul de la marge bénéficiaire à utiliser lors de la construction de la valeur normale.
(24)
Delta étant le seul producteur connu d’EMD en Afrique du Sud, la marge bénéficiaire raisonnable, nécessaire pour construire la valeur normale, ne pouvait être fondée sur les bénéfices réels, déterminés pour les autres exportateurs ou producteurs faisant l’objet de l’enquête, en ce qui concerne la production et la vente du produit similaire sur le marché intérieur, conformément à l’article 2, paragraphe 6, point a), du règlement de base.
(25)
En outre, comme les EMD sont le seul produit fabriqué et vendu par Delta, le montant raisonnable correspondant aux bénéfices, nécessaire pour construire la valeur normale, ne pouvait être fondé sur le bénéfice réel lié à la production et aux ventes, au cours d’opérations commerciales normales, de la même catégorie générale de produits pour le producteur-exportateur en cause, conformément à l’article 2, paragraphe 6, point b), du règlement de base.
(26)
La marge bénéficiaire raisonnable nécessaire pour construire la valeur normale a donc été déterminée conformément à l’article 2, paragraphe 6, point c), du règlement de base.
(27)
À cet effet, des informations ont été collectées sur la rentabilité de tous les autres producteurs connus d’EMD dans d’autres pays. Des sources accessibles au public ont permis d’obtenir des informations sur un producteur situé en Inde, deux producteurs situés au Japon et deux producteurs situés aux États-Unis. Malheureusement, pour un producteur situé aux États-Unis et pour les deux producteurs japonais, aucune information n’était disponible sur la rentabilité de la production d’EMD ou sur une division de la société dans laquelle la production d’EMD jouerait un rôle important.
(28)
Une marge bénéficiaire moyenne pour la PE a été calculée sur la base de données accessibles au public pour un producteur indien et le producteur américain restant, ainsi que sur la base des informations communiquées par Delta au sujet de la rentabilité de sa société liée Delta EMD Australia Proprietary Ltd, située en Australie, sur son marché intérieur. La marge bénéficiaire moyenne calculée s’est élevée à 9,2 %. Compte tenu des informations disponibles, la méthodologie a été jugée appropriée au sens de l’article 2, paragraphe 6, point c), du règlement de base, et le résultat a été considéré comme étant non excessif. Des informations accessibles au public ont montré que cette marge bénéficiaire n’était pas supérieure aux bénéfices réalisés par d’autres producteurs connus de la même catégorie générale de produits (c’est-à-dire des produits chimiques à usages spéciaux), en Afrique du Sud, au cours de la période d’enquête.
2. Prix à l’exportation
(29)
Delta a effectué ses exportations vers la Communauté exclusivement par l’intermédiaire d’un agent indépendant, Traxys France SAS.
(30)
Les prix à l’exportation ont été calculés sur la base de prix effectivement payés ou à payer pour le produit en cause lors des exportations d’Afrique du Sud vers la Communauté, conformément à l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base.
3. Comparaison
(31)
La valeur normale et les prix à l’exportation ont été comparés au niveau départ usine. Aux fins d’une comparaison équitable entre la valeur normale et le prix à l’exportation, il a été dûment tenu compte, sous forme d’ajustements, des différences affectant les prix et leur comparabilité, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base. Des ajustements appropriés ont été opérés pour tenir compte des différences au niveau des commissions, du transport, des assurances, des frais de manutention, des coûts accessoires, des coûts d’emballage, du coût du crédit et des frais bancaires, dans tous les cas où ils se sont révélés raisonnables, précis et étayés par des éléments de preuve vérifiés.
4. Marges de dumping
(32)
Conformément à l’article 2, paragraphes 11 et 12, du règlement de base, la valeur normale moyenne pondérée du produit concerné exporté vers la Communauté a été comparée au prix moyen pondéré à l’exportation du type correspondant du produit concerné.
(33)
Sur cette base, la marge de dumping moyenne pondérée provisoire, exprimée en pourcentage du prix caf frontière communautaire, avant dédouanement, s’élève à:
Société
Marge de dumping provisoire
Delta E.M.D. (Pty) Ltd
14,9 %
(34)
En ce qui concerne la marge de dumping à l’échelle nationale, applicable à l’ensemble des autres exportateurs en Afrique du Sud, la Commission a tout d’abord établi le degré de coopération. Une comparaison a été effectuée entre des chiffres fournis par Eurostat et les réponses données au questionnaire par le producteur-exportateur sud-africain ayant coopéré à l’enquête. Cette comparaison a révélé que, sur la base des informations disponibles, les exportations de Delta vers la Communauté représentaient 100 % des exportations du produit concerné en provenance d’Afrique du Sud. Le degré de coopération constaté était donc très élevé, et la marge de dumping à l’échelle nationale a été fixée au même niveau que celle calculée pour Delta.
D. PRÉJUDICE
1. Production communautaire et industrie communautaire
(35)
L’enquête a établi qu’au début de la période considérée, le produit similaire était fabriqué par trois producteurs dans la Communauté. Toutefois, l’un de ces producteurs a cessé sa production, en 2003; au cours de la période d’enquête, il n’existait donc que deux producteurs dans la Communauté.
(36)
La plainte a été déposée par un seul producteur, qui a pleinement coopéré à l’enquête. Bien que l’autre producteur n’ait pas coopéré, il ne s’est pas opposé à la plainte. Comme une seule société a fourni une réponse complète au questionnaire, toutes les données relatives à l’industrie communautaire sont présentées sous forme d’indices ou sous forme de fourchettes en vue de protéger la confidentialité.
(37)
Le volume de la production communautaire aux fins de l’article 4, paragraphe 1, du règlement de base a donc été calculé provisoirement en ajoutant la production du seul producteur communautaire ayant coopéré au volume de production de l’autre producteur, sur la base des données fournies dans la plainte. La production communautaire totale au cours de la période d’enquête se situait dans une fourchette de 20 000 à 30 000 tonnes.
(38)
La production du producteur communautaire ayant coopéré à l’enquête représentait plus de 50 % des EMD produits dans la Communauté. Il est dès lors considéré que cette société constitue l’industrie communautaire au sens de l’article 4, paragraphe 1, et de l’article 5, paragraphe 4, du règlement de base.
2. Consommation communautaire
(39)
La consommation communautaire apparente a été établie sur la base du volume des ventes réalisées sur le marché communautaire par le producteur à l’origine de la plainte, des ventes des autres producteurs communautaires, établies sur la base des achats déclarés par les utilisateurs, et des importations originaires du pays concerné, déclarées dans la réponse vérifiée au questionnaire, ainsi que des importations en provenance d’autres pays tiers, telles qu’elles ressortent des statistiques fournies par Eurostat.
(40)
Sur cette base, la consommation communautaire a baissé de 7 % au cours de la période considérée. Une diminution particulièrement sensible a été enregistrée en 2003 et en 2004, coïncidant avec la hausse la plus marquée en volume à des prix très bas (- 35 %) des importations d’EMD en provenance d’Afrique du Sud, ainsi qu’avec la cessation d’activités d’un important producteur communautaire. En 2005, la consommation a retrouvé son niveau antérieur, et une nouvelle diminution notable a été observée au cours de la période d’enquête. L’évolution de la consommation semble avoir été influencée par la cessation d’activités, en 2003, d’un important producteur qui représentait le tiers de la production communautaire.
2002
2003
2004
2005
PE
Consommation communautaire Indice 2002 = 100
100
102
113
102
93
3. Importations communautaires en provenance du pays concerné
(41)
Le volume des importations en provenance d’Afrique du Sud a été calculé sur la base de chiffres dûment vérifiés, communiqués par le producteur-exportateur unique. Comme il a été précisé plus haut, l’analyse ne concerne qu’une seule société, de sorte que la plupart des indicateurs sont présentés sous forme d’indices ou de fourchettes en vue de protéger la confidentialité.
(42)
En termes de volume et de part de marché, les importations ont évolué comme suit:
2002
2003
2004
2005
PE
Volumes des importations en provenance d’Afrique du Sud (tonnes), 2002 = 100
100
129
156
185
169
Part de marché de l’Afrique du Sud
30-40 %
40-50 %
44-54 %
60-70 %
60-70 %
Part de marché de l’Afrique du Sud, 2002 = 100
100
126
139
181
181
(43)
Alors que la consommation d’EMD a diminué de 7 % au cours de la période considérée, les importations en provenance du pays concerné ont augmenté de 69 % pendant la même période. La part de marché de l’Afrique du Sud a donc connu, durant la période considérée, un accroissement spectaculaire, de l’ordre de 81 %, puisqu’elle est passée d’une fourchette de 30 à 40 % à une fourchette de 60 à 70 %.
(44)
Au cours de la période considérée, les prix moyens à l’importation ont baissé de 31 %, et ce, malgré la hausse du cours de la principale matière première.
2002
2003
2004
2005
PE
Prix des importations en provenance d’Afrique du Sud, en euros/tonne, 2002 = 100
100
70
65
66
69
(45)
Aux fins de la détermination de la sous-cotation des prix au cours de la période d’enquête, les prix de vente de l’industrie communautaire à prendre en compte étaient des prix nets facturés aux clients indépendants, ramenés, le cas échéant, au niveau départ usine, en déduisant les frais de transport dans la Communauté, ainsi que les rabais et remises. Ces prix ont été comparés aux prix de vente pratiqués par le producteur-exportateur sud-africain, nets de tous rabais et remises et ajustés, le cas échéant, au niveau caf frontière communautaire, avec une prise en compte appropriée des frais de dédouanement et des frais postérieurs à l’importation.
(46)
La comparaison a montré qu’au cours de la période d’enquête, la marge moyenne pondérée de sous-cotation des prix, exprimée en pourcentage des prix de vente de l’industrie communautaire, se situait dans une fourchette de 11 à 14 %. Des sous-cotations plus importantes encore ont été observées, parce que l’industrie communautaire a subi des pertes considérables pendant la période d’enquête.
4. Situation de l’industrie communautaire
(47)
Conformément à l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base, l’examen de l’incidence des importations en dumping provenant d’Afrique du Sud sur l’industrie communautaire a comporté une analyse de l’ensemble des facteurs et des indices économiques ayant influé sur la situation de cette industrie entre 2002 et la période d’enquête. Pour les raisons de confidentialité évoquées plus haut, et dans la mesure où l’analyse ne concerne qu’une seule société, la plupart des indicateurs sont présentés sous forme d’indices ou de fourchettes.
(48)
La production, les capacités de production et l’utilisation des capacités de l’industrie communautaire ont évolué comme suit:
2002
2003
2004
2005
PE
Production, 2002 = 100
100
87
128
135
130
Capacités, 2002 = 100
100
100
100
100
100
Utilisation des capacités, 2002 = 100
100
87
128
135
130
(49)
Au cours de la période considérée, la production communautaire a augmenté de 30 %. Toutefois, les capacités de production sont restées stables tout au long de la période considérée. Le niveau de la production a culminé en 2005, après un accroissement notable de la consommation sur le marché communautaire en 2004, allant de pair avec la mise en liquidation d’un important producteur et avec une hausse de la demande sur le marché à l’exportation de l’industrie communautaire. Entre 2004 et le début de la période d’enquête, les cours des matières premières ont doublé, et l’industrie communautaire s’est efforcée de réaliser des économies d’échelle et de réduire le cours unitaire de production durant la période d’enquête.
(50)
Les stocks se sont accrus de 32 % au cours de la période considérée, témoignant des difficultés croissantes qu'éprouvait l’industrie communautaire à écouler sa production sur le marché communautaire en raison de la concurrence avec les importations faisant l’objet d’un dumping.
2002
2003
2004
2005
PE
Stocks, 2002 = 100
100
71
48
113
132
(51)
Les chiffres présentés dans le tableau ci-après représentent les ventes de l’industrie communautaire à des clients indépendants dans la Communauté.
2002
2003
2004
2005
PE
Volume des ventes sur le marché communautaire, 2002 = 100
100
80
152
113
91
Part de marché, 2002 = 100
100
78
135
110
97
Prix de vente moyens, 2002 = 100
100
76
71
75
75
(52)
Dans un contexte marqué par une baisse de 7 % de la consommation communautaire, la part de marché de l’industrie communautaire a diminué de 3 %. De plus, en termes absolus, son volume total des ventes sur le marché communautaire a connu une baisse notable, de 9 %, au cours de la période considérée, la diminution étant même particulièrement sensible au cours de la période d’enquête, où elle a atteint vingt-deux points de pourcentage.
(53)
Alors qu’en 2004, l’industrie communautaire a pu profiter brièvement de la hausse de la consommation en accroissant son volume des ventes de 52 % et sa part de marché de 35 % par rapport à 2002, sa position sur le marché s’est affaiblie au cours des années suivantes, parallèlement à l’accroissement considérable du volume des importations en dumping originaires d’Afrique du Sud.
(54)
Jusqu’en 2004, les prix de vente moyens facturés aux acheteurs non liés sur le marché communautaire ont évolué à la baisse. Cette évolution illustre les tentatives entreprises par l’industrie communautaire pour rester compétitive face aux importations faisant l’objet d’un dumping et pour se maintenir sur le marché. En 2004, les prix sont cependant tombés à un niveau qui n’était pas soutenable. Ils ont ensuite augmenté de quatre points de pourcentage en 2005. Malgré cette légère hausse des prix en 2005, qui s’est confirmée au cours de la période d’enquête, l’industrie communautaire n'a cependant pas été en mesure d’adapter ses prix en fonction de l’envolée des cours du minerai de manganèse, principale matière première, dont le prix a presque doublé entre 2004 et 2005.
(55)
Les niveaux des bénéfices et des flux de liquidités résultant de la vente d’EMD par l’industrie communautaire ont été largement négatifs.
2002
2003
2004
2005
PE
Marge bénéficiaire d’exploitation du produit concerné (fourchette, %)
0 à 20
0 à - 20
0 à 5
0 à 3
0 à - 20
Marge bénéficiaire d’exploitation du produit concerné, indice 2002 = 100
100
-85
20
13
-72
(56)
La rentabilité s’est fortement dégradée, sa diminution atteignant 172 % au cours de la période considérée. Elle a atteint son niveau le plus bas en 2003, au moment où la baisse du prix des importations était la plus forte (- 30 %). Elle s’est redressée en 2004 et en 2005, période marquée par un accroissement des quantités vendues. Au cours de la période d’enquête, la rentabilité était retombée à son niveau le plus bas en raison de la pression pesant sur les prix et du coût croissant des matières premières.
(57)
Les flux de liquidités se sont également détériorés pendant la période considérée, parallèlement à l’érosion de la rentabilité.
2002
2003
2004
2005
PE
Flux de liquidités, indice 2002 = 100
100
22
46
-35
-8
(58)
Au cours de la période considérée, les investissements se sont accrus de 7 %. Au milieu de cette période, l’industrie communautaire a effectué un certain volume d’investissements en vue de réduire les coûts de production et d’assurer l’entretien de nouvelles machines. Les années suivantes, les investissements se sont poursuivis, mais à un niveau moins élevé.
2002
2003
2004
2005
PE
Investissements, 2002 = 100
100
67
126
109
107
(59)
Le rendement des investissements obtenu grâce à la production et aux ventes du produit similaire a suivi l’évolution des ventes et de la rentabilité, puisqu’il était négatif en 2003 et à la fin de la période considérée.
2002
2003
2004
2005
PE
Rendement des investissements, 2002 = 100
100
-58
18
10
-55
(60)
Il a été constaté que l’aptitude de l’industrie communautaire à mobiliser des capitaux n’avait pas été gravement affectée au cours de la période considérée, compte tenu du volume des investissements effectués, qui était suffisant pour financer les biens d'équipement nécessaires.
(61)
L’emploi, la productivité et le coût de la main-d’œuvre dans l’industrie communautaire ont évolué de la manière suivante:
2002
2003
2004
2005
PE
Nombre de salariés, 2002 = 100
100
68
69
70
67
Productivité (tonnes/salarié), 2002 = 100
100
129
184
192
195
Coût total de la main-d’œuvre, 2002 = 100
100
77
79
84
82
Coût de la main-d’œuvre par salarié, 2002 = 100
100
115
114
119
123
(62)
Entre 2002 et la période d’enquête, le nombre de salariés a diminué de 33 %. Cette diminution résultait à la fois du recul des ventes et des efforts entrepris par l’industrie communautaire pour améliorer sa productivité. Ce processus de rationalisation de l’industrie communautaire a d’ailleurs eu une incidence sur le taux de productivité, qui a sensiblement évolué à la hausse au cours de la période considérée.
(63)
Le coût total de la main-d’œuvre a été réduit dans des proportions considérables, puisque la diminution atteint 18 %. Le coût moyen par salarié s’est accru en termes relatifs, compte tenu de l’évolution de l’inflation. Globalement, la part des coûts de main-d’œuvre dans les coûts de production totaux a cependant été fortement réduite, ce qui permet de conclure à d’importants gains d’efficience.
(64)
La marge de dumping est précisée plus haut, au chapitre relatif au dumping. Cette marge est clairement supérieure au niveau de minimis. En outre, compte tenu du volume et du prix des importations faisant l’objet d’un dumping, l’incidence de la marge de dumping effective ne peut pas être considérée comme étant négligeable.
(65)
Rien n’indique que la Communauté se rétablit actuellement des effets de pratiques antérieures de dumping ou de subventions.
5. Conclusion relative au préjudice
(66)
Il est rappelé que les importations originaires d’Afrique du Sud se sont accrues considérablement, tant en termes absolus qu’en termes de parts de marché. En effet, au cours de la période considérée, les importations ont augmenté de 69 % en termes absolus et d’environ 81 % par rapport à la consommation communautaire, leur part de marché s’inscrivant dans une fourchette de 60 à 70 %.
(67)
En outre, durant la période d’enquête, les prix des importations en dumping du produit concerné étaient largement inférieurs aux prix de vente de l’industrie communautaire. Sur une base moyenne pondérée, la sous-cotation a atteint de 11 à 14 % pendant la période d’enquête.
(68)
Alors que la consommation communautaire a diminué de 7 % au cours de la période considérée, le volume des ventes de l’industrie communautaire a diminué de 9 % et la part de marché de 3 %. Durant la période d’enquête, les indicateurs se sont détériorés de manière spectaculaire, les ventes diminuant de vingt-deux points de pourcentage et la part de marché, de treize points de pourcentage par rapport à 2005.
(69)
En raison du recul du volume des ventes, de la part de marché et des prix, l’industrie communautaire n’a pas pu répercuter pleinement sur ses clients la hausse des cours des matières premières, ce qui a entraîné une évolution très négative de sa rentabilité (perte).
(70)
Malgré les investissements importants effectués par l’industrie communautaire au cours de la période considérée, et en dépit des efforts constants qu'elle a consentis pour améliorer la productivité et la compétitivité, sa rentabilité, les flux de liquidités et le rendement des investissements ont accusé une baisse marquée, tombant à des niveaux fortement négatifs.
(71)
La détérioration de la situation de l’industrie communautaire pendant la période considérée est également confirmée par l’évolution négative de l’emploi.
(72)
Compte tenu de ce qui précède, il est provisoirement conclu que l’industrie communautaire a subi un préjudice important au sens de l’article 3 du règlement de base.
E. LIEN DE CAUSALITÉ
1. Remarque préliminaire
(73)
Conformément à l’article 3, paragraphes 6 et 7, du règlement de base, il a été recherché s’il existait un lien de causalité entre les importations en dumping originaires d’Afrique du Sud, d’une part, et le préjudice important subi par l’industrie communautaire, d’autre part. Outre les importations en dumping qui, au même moment, auraient pu causer un préjudice à l’industrie communautaire, d’autres facteurs connus ont été examinés afin que le préjudice éventuel causé par ces autres facteurs ne soit pas imputé aux importations concernées.
2. Incidence des importations en provenance d’Afrique du Sud
(74)
Comme il a été établi aux considérants 43 et 44, les importations se sont accrues régulièrement et considérablement au cours de la période considérée - l’accroissement ayant atteint 69 % en volume et 81 % en termes de part de marché. Le prix de vente unitaire des importations originaires d’Afrique du Sud a baissé de 31 % au cours de la période considérée. Pendant la période d’enquête, les prix des importations originaires d’Afrique du Sud étaient inférieurs de 11 à 14 % aux prix de l’industrie communautaire.
(75)
Les effets des importations en dumping sont clairement illustrés par la décision de plusieurs utilisateurs importants, représentant plus de 60 % de la consommation totale, d’acheter désormais le produit sud-africain, et non plus le produit de l’industrie communautaire. Si, au début de la période considérée, ces utilisateurs n’achetaient que des quantités minimes en Afrique du Sud, ils couvraient jusqu'à 70 %, voire 100 % de leurs besoins au moyen de produits sud-africains à la fin de la période considérée et pendant la période d’enquête.
(76)
Au même moment, l’industrie communautaire a dû réduire radicalement ses prix pour conserver ses contrats de vente avec d’autres utilisateurs.
(77)
La contraction de la part de marché de l’industrie communautaire au cours de la période considérée doit être vue dans un contexte marqué par l’accroissement du volume et de la part de marché des importations originaires d’Afrique du Sud. De plus, en 2005 et pendant la période d’enquête, la consommation communautaire a diminué de 18 % par rapport à 2004, année marquée par une forte augmentation, mais les importations en provenance d’Afrique du Sud se sont accrues de 8 % en termes absolus et d’environ 31 % en termes de part de marché. Au même moment, l’industrie communautaire a perdu 28 % de sa part de marché et 40 % de ses ventes.
(78)
Il est donc conclu provisoirement que la pression exercée par les importations en dumping, dont le volume et la part de marché ont augmenté de manière spectaculaire à partir de 2002, et qui étaient effectuées à des prix faisant l’objet d'un dumping et à des niveaux de sous-cotation considérables, a joué un rôle déterminant dans la chute des ventes de l’industrie communautaire et, par voie de conséquence, de sa rentabilité, dans l’évolution de ses flux de liquidités, dans la détérioration du rendement de ses investissements et de son emploi, ainsi que dans l’accroissement de ses stocks.
3. Effet d’autres facteurs
(79)
Selon les données fournies par Eurostat, les importations en provenance d’autres pays tiers ont évolué comme suit:
2002
2003
2004
2005
PE
Importations en provenance d’autres pays tiers
5 541
4 677
5 992
2 876
2 878
Indice, 2002 = 100
100
84
108
52
52
Part de marché
15 %
12 %
14 %
7 %
8 %
Indice, 2002 = 100
100
82
96
51
56
Prix moyens des importations
1 527
1 204
1 226
1 550
1 537
Indice, 2002 = 100
100
79
80
101
101
(80)
Au début de la période considérée, les importations d’EMD en provenance d’autres pays tiers représentaient une part de marché de 15 %. Au cours des années suivantes, les importations ont notablement diminué et leur part de marché était tombée à 8 % à la fin de la période d’enquête. Les prix des importations se sont maintenus à un niveau largement supérieur aux prix sud-africains et ont même augmenté de 1 %.
(81)
Il a été affirmé dans plusieurs observations que les importations d’EMD en provenance de Chine, pays non concerné par l’enquête, avaient fortement contribué au préjudice subi par le producteur communautaire. Toutefois, les importations effectuées en provenance de Chine pendant la période d’enquête, à des prix moyens certes inférieurs aux prix sud-africains, ne représentaient que 0,6 % des importations totales en provenance des pays tiers, et il ne peut donc être considéré que ces importations ont rompu le lien de causalité entre les importations en dumping et le préjudice important subi par l’industrie communautaire.
(82)
Il a également été recherché si les exportations à des pays tiers avaient contribué au préjudice subi au cours de la période considérée.
(83)
Il a été constaté que le volume des exportations de l’industrie communautaire avait progressé de 9 % durant la période considérée et que, bien que les prix à l’exportation aient diminué de 14 %, ils étaient largement supérieurs au coût unitaire de production. Aussi les résultats à l’exportation de l’industrie communautaire n’ont-ils pu contribuer au préjudice subi au cours de cette période.
(84)
Comme il a été indiqué plus haut, il existait deux autres producteurs dans la Communauté au début de la période considérée.
(85)
L’un de ces producteurs, situé en Irlande, a cessé sa production en 2003 à la suite d’importantes difficultés financières dues à une baisse notable de ses ventes, dont le prix était soumis à une forte pression par les importations en dumping. L’autre producteur, implanté en Espagne, n’a pas coopéré à la procédure, de sorte qu’il a fallu recourir aux questionnaires adressés aux utilisateurs pour obtenir des données relatives aux ventes d’autres producteurs sur le marché communautaire. Selon les conclusions de l’enquête, la seconde entreprise citée était impliquée dans la production de piles et d’EMD. La plus grande partie des EMD produits par cette société était apparemment utilisée dans sa propre production de piles. Toutefois, cette société jouait également un rôle de plus en plus important sur le marché communautaire des EMD.
(86)
Il est clair que les chiffres relatifs aux autres producteurs communautaires sont globalement influencés par le fait que l’un de ces producteurs a cessé ses activités en 2003 et que l’autre n’a pas vendu de quantités importantes sur le marché communautaire au cours de la période considérée. Les données collectées dans le cadre de l’enquête permettent cependant de conclure que ces producteurs communautaires ont également été affectés par la pression exercée sur les prix par les importations en provenance d’Afrique du Sud et par l’évolution du marché, puisque leur part de marché, qui se situait dans une fourchette de 10 à 25 %, est retombée à une fourchette de 4 à 10 %. Par conséquent, les ventes des autres producteurs communautaires ne peuvent pas avoir été responsables du préjudice subi par l’industrie communautaire.
(87)
Il a également été recherché si la contraction de la demande sur le marché communautaire pouvait avoir contribué au préjudice subi durant la période considérée. Il a été constaté que tel n’était pas le cas. Comme il a été établi aux considérants 52 et 77, la baisse des ventes de l’industrie communautaire a été supérieure à celle de la consommation communautaire totale, alors que la part de marché correspondante représentée par les importations originaires d'Afrique du Sud a augmenté dans des proportions considérables.
(88)
Il a été affirmé que le préjudice avait été causé principalement par la hausse mondiale du cours de la matière première de base, qui est le minerai de manganèse. Les cours de ce minerai, qui avaient été stables jusqu’en 2004, ont brusquement doublé en 2005 et ont légèrement diminué pendant la période d’enquête. Cette évolution a accru de 19 % le coût unitaire de production de l’industrie communautaire.
(89)
Cela dit, comme les prix des importations originaires d’Afrique du Sud n’ont augmenté que d’un point de pourcentage au cours de la même période (2004/2005), l’industrie communautaire, qui s’efforçait de rester compétitive face aux importations en dumping et de se maintenir sur le marché, n’a pas pu répercuter intégralement la hausse des coûts sur les utilisateurs en aval. Elle n’a pu relever ses prix que de quatre points de pourcentage, de sorte que ces prix sont restés inférieurs au coût de production.
2002
2003
2004
2005
PE
Coût de production total, 2002 = 100
100
89
103
110
119
Coût unitaire total par tonne, 2002 = 100
100
98
80
85
95
Prix de vente unitaire, 2002 = 100
100
76
71
75
75
(90)
Dans ces conditions, il a été considéré que le facteur à l’origine du préjudice n’était pas la hausse des coûts en elle-même, mais le fait que l’industrie communautaire n’avait pas pu répercuter cette hausse sur ses clients en raison de la pression à la baisse qui était exercée sur les coûts par les importations en dumping originaires d’Afrique du Sud, dont les prix ne reflétaient pas la hausse du coût des matières premières. Cette affirmation a donc dû être rejetée.
(91)
Certaines parties intéressées ont soutenu que l’offre mondiale excédentaire d’EMD, résultant de l’accroissement des capacités de production chinoises, avait pesé sur les prix de l’EMD et qu’elle était donc la cause du préjudice subi par l’industrie communautaire.
(92)
Compte tenu du faible volume des importations originaires de Chine, et malgré le coût relativement bas de ces importations au cours de la période considérée, il a cependant été jugé que cette affirmation n’était pas fondée.
(93)
Il a également été affirmé par certaines parties que la baisse du prix de vente des EMD produits par l’industrie communautaire était le résultat de l’intensification de la concurrence entre les producteurs de piles et de la pression pesant sur les prix de ces producteurs, et non des importations en dumping originaires d’Afrique du Sud.
(94)
L’enquête a montré que les coûts des producteurs communautaires de piles subissaient effectivement des pressions résultant de la hausse mondiale du cours des matières premières et de l’intensification de la concurrence. Il a cependant été constaté qu’en raison du faible nombre de producteurs d’EMD opérant sur le marché communautaire, ceux-ci disposaient d’arguments puissants dans leurs négociations de prix avec les producteurs de piles. Il est dès lors considéré que la baisse des prix de vente communautaires des EMD résulte directement des importations en dumping et de la sous-cotation pratiquée par le producteur-exportateur sud-africain dès le début de la période considérée, et non d’une quelconque pression exercée sur les prix par les producteurs de piles. Compte tenu de ce qui précède, il a été provisoirement conclu que l’intensification de la concurrence entre les producteurs de piles n’avait pas rompu le lien de causalité entre les importations en dumping originaires d’Afrique du Sud, d’une part, et le préjudice subi par l’industrie communautaire, d’autre part.
4. Conclusion relative au lien de causalité
(95)
L’analyse présentée ci-dessus montre que le volume et la part de marché des importations originaires d’Afrique du Sud ont connu tout au long de la période considérée un accroissement spectaculaire, s'accompagnant d’une baisse notable de leurs prix et d’une sous-cotation considérable au cours de la période d’enquête. Cet accroissement de la part de marché des importations faisant l’objet d’un dumping a coïncidé avec une contraction sensible du volume des ventes et de la part de marché de l’industrie communautaire. Cette évolution, couplée aux pressions à la baisse pesant sur les prix, a entraîné, entre autres, des pertes considérables pour l’industrie communautaire au cours de la période d’enquête.
(96)
En outre, un examen des autres facteurs qui auraient pu occasionner un préjudice à l’industrie communautaire a révélé qu’aucun de ces facteurs n’aurait pu avoir sur l’industrie des répercussions négatives aussi importantes que les importations en dumping originaires d’Afrique du Sud.
(97)
Compte tenu de ce qui précède, il est provisoirement conclu que les importations faisant l’objet d’un dumping ont causé un préjudice important à l’industrie communautaire, au sens de l’article 3, paragraphe 6, du règlement de base.
F. INTÉRÊT DE LA COMMUNAUTÉ
1. Considérations d’ordre général
(98)
Conformément à l’article 21 du règlement de base, il a été recherché si, en dépit des conclusions relatives au dumping, au préjudice et au lien de causalité, il existait des raisons impérieuses de conclure qu’il n’était pas dans l’intérêt de la Communauté d’instituer des mesures antidumping à l’encontre des importations originaires du pays concerné.
(99)
La Commission a adressé un questionnaire à l’unique importateur d’EMD originaires d’Afrique du Sud et à tous les utilisateurs industriels notoirement ou probablement concernés par les mesures. L’importateur et quatre utilisateurs importants du produit concerné dans la Communauté ont répondu au questionnaire.
2. Intérêt de l’industrie communautaire
(100)
Il est rappelé que l’industrie communautaire consiste en un seul producteur, qui possède des installations de production en Grèce et dont les ventes et la rentabilité se sont notablement détériorées au cours de la période considérée, ce qui a eu des répercussions négatives sur sa part de marché, son emploi, la rentabilité de ses investissements et ses flux de liquidités.
(101)
Si des mesures ne sont pas instituées, il est probable qu’en raison de la pression exercée sur les prix par les importations en dumping, le manque de rentabilité forcera l’industrie communautaire à mettre fin à la production d’EMD dans la Communauté. Il est rappelé que l’un des producteurs communautaires a cessé sa production pendant la période considérée. À la même époque, la pression des importations originaires d’Afrique du Sud s’est accrue sur le marché communautaire. En outre, le producteur communautaire à l’origine de la plainte a été obligé d’arrêter temporairement sa production pendant un mois en 2003, et il a informé la Commission qu’une situation similaire, mais de plus longue durée, se produirait en 2007.
(102)
Il est noté que, comme le producteur-exportateur sud-africain, l’industrie communautaire produit uniquement des EMD et que les installations de production ne peuvent pas être utilisées pour fabriquer d’autres produits.
(103)
Toutefois, à la suite de l’institution de mesures antidumping, le volume des ventes et les prix de l’industrie communautaire sur le marché de la Communauté devraient repartir à la hausse, ce qui renforcerait la rentabilité de l’industrie communautaire et éviterait la fermeture.
(104)
Il est donc clair que l’institution de mesures antidumping serait conforme à l’intérêt de l’industrie communautaire.
3. Intérêt des utilisateurs
(105)
La seule industrie qui utilise des EMD est celle des producteurs de piles primaires alcalines ou carbone-zinc.
(106)
Comme il a été précisé plus haut, des questionnaires ont été adressés à tous les producteurs de piles connus dans la Communauté. Des réponses ont été reçues de quatre sociétés représentant 93 % de la consommation communautaire; trois des réponses ont été vérifiées sur place.
(107)
Comme indiqué plus haut, il a été constaté que les producteurs de piles dans la Communauté subissaient une pression considérable résultant de la hausse mondiale du cours des matières premières (zinc, nickel, cuivre, acier) et de l’intensification de la concurrence mondiale sur le marché des piles. Ces producteurs ont soutenu que l’instauration de mesures antidumping à l’encontre des importations originaires d’Afrique du Sud aurait pour effet d’accroître la pression sur les prix et entraînerait des pertes, puisque les producteurs ne seraient pas en mesure de répercuter les hausses de prix éventuelles sur leurs clients. Il a cependant été constaté qu’au cours de la période d’enquête, la situation financière des fabricants de piles était généralement bonne, que leurs bénéfices avant impôts étaient considérables et qu’ils avaient accru le volume de leurs ventes durant la période considérée, grâce à la bonne image de leurs marques auprès du public. Les informations reçues ont permis d'établir que les EMD pouvaient représenter de 10 à 15 % du coût de production total des piles (selon la taille de celles-ci), et de calculer que l’instauration du droit antidumping au niveau envisagé ne devrait pas accroître de plus de 0,01 à 0,02 EUR le niveau estimé du prix des piles. Cette hausse du prix des piles qui pourrait résulter de l’instauration de droits antidumping a été calculée en appliquant le taux de droits envisagé aux coûts de production des piles des différentes tailles.
(108)
Tout en étant, d’une façon générale, opposés à l’instauration de mesures, plusieurs utilisateurs ont admis que la disparition de l’industrie communautaire affecterait sans doute négativement leur situation et la concurrence sur le marché communautaire, car l’industrie communautaire produit des EMD de haute qualité qui conviennent à la production de piles haut de gamme. Si l’industrie communautaire venait à disparaître, les utilisateurs risqueraient donc de devenir tributaires de l’Afrique du Sud comme fournisseur d’EMD.
(109)
À la lumière de ce qui précède, il peut être conclu provisoirement que l’institution éventuelle d’une mesure antidumping restera vraisemblablement sans effet tangible sur la situation de l’industrie utilisatrice.
4. Intérêt des importateurs/négociants indépendants dans la Communauté
(110)
L’unique importateur communautaire d’EMD originaires d’Afrique du Sud a coopéré à l’enquête. Sur la base des informations communiquées, il a été constaté que cet importateur était l’agent exclusif et indépendant de Delta. Toutes les importations d’EMD originaires d’Afrique du Sud ont été vendues dans la Communauté par l’intermédiaire de cette société. Les activités commerciales de cette dernière représentaient moins de 20 % de son chiffre d’affaires. Cet importateur a exprimé des préoccupations quant à l’institution éventuelle de mesures. Toutefois, même si ses ventes devaient diminuer après l’institution de mesures et si les commissions de l’agent se trouvaient réduites, celui-ci devrait conserver sa bonne santé financière, et il est peu vraisemblable que l’importateur serait gravement affecté par les mesures. Il est donc clair que ce sont les utilisateurs qui subiraient les répercussions du droit antidumping.
(111)
Sur cette base, il a été conclu provisoirement que l’institution de mesures antidumping n’aurait probablement pas d’incidence négative grave sur la situation des importateurs dans la Communauté.
5. Conclusion relative à l’intérêt de la Communauté
(112)
Les effets de l’institution de mesures devraient permettre à l’industrie communautaire de regagner les parts de marché qu’elle a perdues et d’améliorer sa rentabilité. Compte tenu de la détérioration de la situation de l’industrie communautaire, le risque est grand qu’en l’absence de mesures, cette industrie soit forcée à fermer ses installations de production et à licencier ses travailleurs.
(113)
Compte tenu de l’utilisation du produit concerné dans la fabrication de piles, où le coût des EMD n’est pas significatif par rapport à la valeur du produit final, les répercussions sur les utilisateurs ne devraient pas être importantes, comme il a été exposé plus haut, au considérant 107.
(114)
Compte tenu de ce qui précède, il est conclu provisoirement qu’il n’existe aucune raison impérieuse de ne pas instituer de mesures antidumping à l’encontre des importations de certains dioxydes de manganèse originaires d’Afrique du Sud.
G. MESURES ANTIDUMPING PROVISOIRES
1. Niveau d’élimination du préjudice
(115)
Compte tenu des conclusions établies concernant le dumping, le préjudice en résultant, le lien de causalité et l’intérêt de la Communauté, l’institution de mesures provisoires est jugée nécessaire afin d’empêcher l’aggravation du préjudice causé à l’industrie communautaire par les importations faisant l’objet d’un dumping.
(116)
Ces mesures doivent être instituées à un niveau suffisant pour éliminer le préjudice causé par ces importations à l'industrie communautaire, sans pour autant excéder la marge de dumping constatée. Au moment de calculer le montant du droit nécessaire pour éliminer les effets du dumping préjudiciable, il a été considéré que les mesures prises devaient permettre à l’industrie communautaire de couvrir ses coûts de production et de réaliser le bénéfice avant impôts qu’une industrie de ce type pourrait raisonnablement escompter dans ce secteur dans des conditions de concurrence normales, c’est-à-dire en l’absence d’importations faisant l’objet d’un dumping, sur la vente du produit similaire dans la Communauté. La marge bénéficiaire avant impôts utilisée pour ce calcul correspond au bénéfice réalisé par l’industrie communautaire au début de la période considérée, à un moment où les prix des EMD originaires d’Afrique du Sud se situaient au même niveau que celui du produit similaire vendu par l’industrie communautaire.
(117)
La majoration de prix nécessaire a été déterminée en comparant les prix à l’importation moyens pondérés, utilisés pour établir la sous-cotation des prix (voir considérant 45) et le prix non préjudiciable du produit similaire vendu par l’industrie communautaire sur le marché de la Communauté. Le prix non préjudiciable a été calculé en ajustant le prix de vente de l’industrie communautaire en fonction de la perte ou du bénéfice effectivement enregistrés au cours de la période d’enquête et en y ajoutant la marge bénéficiaire précitée. L’écart résultant de cette comparaison a ensuite été exprimé sous forme d'un pourcentage de la valeur totale caf à l’importation.
(118)
La marge de préjudice était nettement plus élevée que la marge de dumping constatée.
2. Mesures provisoires
(119)
Compte tenu de ce qui précède, il est considéré que, conformément à l’article 7, paragraphe 2, du règlement de base, il y a lieu d’instaurer un droit antidumping provisoire au niveau de la marge de dumping, puisqu’elle est inférieure à la marge de préjudice calculée ci-dessus.
(120)
En conséquence, les taux provisoirement proposés sont les suivants:
Delta E.M.D (Pty) Ltd
14,9 %
Toutes les autres sociétés
14,9 %
H. DISPOSITIONS FINALES
(121)
Dans l’intérêt d’une bonne administration, il convient de fixer un délai pour permettre aux parties intéressées qui se sont fait connaître dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture de faire valoir leur point de vue par écrit et de demander à être entendues. De plus, il convient de préciser que les conclusions relatives à l’institution de droits antidumping, établies aux fins du présent règlement, sont provisoires et peuvent être réexaminées pour l’institution de toute mesure définitive,
A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Il est institué un droit antidumping provisoire sur les importations de dioxydes de manganèse électrolytiques (c'est-à-dire de dioxydes de manganèse obtenus par un procédé électrolytique), sans traitement à chaud après le procédé électrolytique, relevant du code NC ex 2820 10 00 (code TARIC 2820100010) et originaires d’Afrique du Sud.
2. Le taux du droit antidumping provisoire applicable au prix net, franco frontière communautaire, avant dédouanement, des produits fabriqués par les sociétés ci-après est fixé comme suit:
Société
Droit antidumping
Code TARIC additionnel
Delta E.M.D. (Pty) Ltd
14,9 %
A828
Toutes les autres sociétés
14,9 %
A999
3. La mise en libre pratique, dans la Communauté, du produit visé au paragraphe 1 est subordonnée au dépôt d’une garantie équivalente au montant du droit provisoire.
4. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
Sans préjudice de l’article 20 du règlement (CE) no 384/96 du Conseil, les parties intéressées peuvent demander à être informées des faits et des considérations essentiels sur la base desquels le présent règlement a été adopté, présenter leur point de vue par écrit et demander à être entendues par la Commission dans un délai d’un mois à compter de la date d’entrée en vigueur du présent règlement.
Conformément à l’article 21, paragraphe 4, du règlement (CE) no 384/96, les parties concernées peuvent présenter des commentaires sur l’application du présent règlement dans un délai d’un mois à compter de la date de son entrée en vigueur.
Article 3
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
L’article 1er du présent règlement s’applique pendant une période de six mois.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 17 septembre 2007.