РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1294/2009 НА СЪВЕТА
от 22 декември 2009 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои обувки с горна част от естествена кожа с произход от Виетнам и с произход от Китайската народна република, приложимо и към вноса на някои обувки с горна част от естествена кожа, доставяни от Административен район със специален статут Макао, декларирани или не с произход от Административен район със специален статут Макао, след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Комисията, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. ДЕЙСТВАЩИ МЕРКИ
(1)
На 5 октомври 2006 г. с Регламент (ЕО) № 1472/2006 (2) („първоначалният регламент“) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои обувки с горна част от естествена кожа с произход от Китайската народна република („КНР“ или „Китай“) и Виетнам („засегнатите държави“). Установените нива на мито варираха от 9,7 % до 16,5 % в случая с КНР и 10 % в случая с Виетнам. Мерките бяха наложени за период от две години. Разследването, което доведе до налагането на тези мерки, ще бъде наричано „първоначалното разследване“.
(2)
С Регламент (ЕО) № 388/2008 (3) („регламентът за разширяване“), Съветът разшири обхвата на действието на окончателното антидъмпингово мито върху вноса на някои обувки с горна част от естествена кожа с произход от КНР към вноса на същия продукт, доставян от Административен район със специален статут („АРСС“) Макао, декларирани или не с произход от АРСС Макао. Разширяването на обхвата на действието бе резултат от разследване на заобикалянето на антидъмпингови мерки, проведено съгласно член 13, параграф 3 от основния регламент.
2. НАСТОЯЩО РАЗСЛЕДВАНЕ
2.1. Искане за преразглеждане
(3)
Искането беше подадено от Европейската конфедерация на обувната промишленост (CEC, „заявителят“) от името на производители, които представляват основен дял, в този случай повече от 35 %, от общото производство на Съюза на някои обувки с горна част от естествена кожа.
(4)
В рамките на теста за състоянието няколко национални асоциации на производители на обувки в държави-членки изказаха становищата си относно започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока и поискаха имената им да бъдат запазени в тайна поради опасения, че някои клиенти могат да предизвикат отрицателно последици за дружествата, които членуват в тях. Някои от другите страни зададоха въпроса защо имената и позициите на подкрепящите и възразяващите асоциации са поверителни. Комисията изрично попита асоциациите отново дали биха се съгласили имената и позициите им да бъдат оповестени. Четири асоциации се съгласиха имената и позициите им да бъдат оповестени, докато другите възразиха и отново се позоваха на опасенията си от отрицателна последици за дружествата, които членуват в тях. Комисията смята, че наистина съществува значителна възможност за отрицателни последици под формата на нереализирани продажби за тези производители и прие имената им да не бъдат оповестявани.
(5)
Някои страни заявиха, че Комисията не е следвало да започва разследване в рамките на преразглеждане с оглед изтичане на срока, тъй като в член 3 от основния регламент е посочено, че той се прилага за период от 2 години след влизането му в сила. В съображение 326 от първоначалния регламент обаче се посочва, че независимо от по-краткия срок на действие на мерките, правилата на член 11 от основния регламент ще се прилагат mutatis mutandis. В съответствие с това съображение, текстът на известието за предстоящо изтичане на срока (4) гласи, че действието на мерките ще изтече на 7 октомври 2008 г., освен ако не бъде започнато преразглеждане в съответствие с правилата на член 11, параграф 2 от основния регламент. Тъй като беше започнато преразглеждане с оглед изтичане на срока на антидъмпинговите мерки, антидъмпинговите мерки остават в сила до приключване на това преразглеждане.
(6)
Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока беше основано на аргумента, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата от него за производството на Съюза.
2.2. Започване на преразглеждането
(7)
Като установи, след консултация с Консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, с известие за започване, публикувано в Официален вестник не Европейския съюз (5) на 3 октомври 2008 г. („известие за започване“), Комисията съобщи за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(8)
Разследването на вероятността за продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2007 г. до 30 юни 2008 г. („разследваният период за преразглеждането“ или „РПП“). Разглеждането на тенденциите от значение за оценката на вероятността за продължаване или повтаряне на вредата обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РПП („разглежданият период“). Където е уместно, беше направена препратка към 2005 г. и към разследвания период, използван в първоначалното разследване, което обхвана периода от 1 април 2004 г. до 31 март 2005 г. („първоначалният разследван период“ или „ПРП“).
3. СТРАНИ, ЗАСЕГНАТИ ОТ НАСТОЯЩОТО РАЗСЛЕДВАНЕ
(9)
Комисията официално уведоми заявителя, производителите от Съюза, посочени в искането, всички други известни производители от Съюза, известните вносители и техните асоциации, известните търговци на дребно/дистрибутори и техните асоциации, известните потребителски организации, известните производители износители в засегнатите държави, както и техните асоциации и органите на засегнатите държави за започването на преразглеждането с оглед изтичане на срока.
(10)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат изслушване в срока, определен в известието за започване.
(11)
Всички заинтересовани страни, които поискаха и демонстрираха, че съществуват конкретни причини да бъдат изслушани, получиха тази възможност.
4. ИЗГОТВЯНЕ НА ПРЕДСТАВИТЕЛНИ ИЗВАДКИ
(12)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатите държави, на производители от Съюза и на вносители, участващи в разследването, в известието за започване беше предвидено изготвяне на представителни извадки в съответствие с член 17 от основния регламент.
(13)
С оглед да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвяне на представителни извадки и, ако е така, да изготви такива, от производителите износители и представителите, действащи от тяхно име, производителите от Съюза и вносителите беше поискано да заявят интереса си и да предоставят посочената в известието за започване информация.
4.1. Представителна извадка за производители износители в Китайската народна република и Виетнам
4.1.1. Китайска народна република
(14)
Общо 58 дружества или групи от свързани дружества („групи“) в КНР се отзоваха и представиха исканата информация в определения срок. Тези 58 дружества или групи са произвеждали и/или изнасяли разглеждания продукт на пазара на Съюза по време на разследвания период и изразиха желание да бъдат включени в представителната извадка. Те бяха счетени за оказващи съдействие дружества и беше проучено включването им в представителната извадка. Нивото на съдействие от КНР, т.е. процентът на износа за Съюза от китайски дружества, оказали съдействие, в сравнение с целия износ от Китай за Съюза, беше около 22 %.
(15)
Представителната извадка беше подбрана със съгласието на китайските органи въз основа на обема на износа и географското разпределение на съдействащите дружества. Седемте дружества, включени в представителната извадка, представляваха около 56 % от износа за Съюза от 58-те съдействащи дружества и 13 % от общия износ за Съюза от КНР. Всички те попълниха въпросниците в определения срок.
(16)
Някои китайски износители, които не бяха включени в представителната извадка, заявиха, че след като не са били подбрани за включване в извадката, не са били в състояние да защитават интересите си. При все това, част от принципа за изготвяне на представителна извадка е подбирането на представителен брой производители износители и възможността резултатите от оценката на тази представителна извадка да бъдат разглеждани като представителни за други съдействащи износители. Наред с това се посочва, че всички заинтересовани страни са имали възможност да участват в разследването и да представят становищата си. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
4.1.2. Виетнам
(17)
Общо 51 дружества или групи във Виетнам се отзоваха и представиха исканата информация в определения срок. Тези 51 дружества или групи са произвеждали и/или изнасяли разглеждания продукт на пазара на Съюза по време на разследвания период и изразиха желание да бъдат включени в представителната извадка. Те бяха счетени за оказващи съдействие дружества и беше разгледано включването им в представителната извадка. Нивото на съдействие от Виетнам, т.е. процентът на износа за Съюза от виетнамски дружества, оказали съдействие, в сравнение с целия износ от Китай за Съюза, беше около 82 %.
(18)
Представителната извадка беше подбрана със съгласието на виетнамските органи въз основа на обема на износа. Трите включени в представителната извадка дружества представляват около 27 % от износа за Съюза от 51-те съдействащи дружества и 22 % от общия износ за Съюза от Виетнам. Всички те попълниха въпросниците в определения срок.
4.2. Представителна извадка за производителите от Съюза
(19)
Процедурата за получаване на информацията, необходима за подбора на представителната извадка на производители от Съюза, беше следната. СЕС потвърди от името на всички жалбоподатели, че всички производители, подали жалби, са готови да съдействат и да участват в изготвянето на представителна извадка. Като се има предвид подробната и обширна налична информация (произтичаща например от жалбата, теста за състоянието и документите от СЕС), не беше необходимо да се изпраща формуляр за изготвяне на представителна извадка на отделни производители, подали жалби. Освен това, в известието за започване всички производители бяха приканени да заявят интерес, ако желаят да съдействат в процедурата. Освен жалбоподателите още пет дружества заявиха интерес след започването на процедурата и поискаха да бъдат включени в изготвянето на представителната извадка. На всички тях бяха изпратени формуляри за представителна извадка, с искане за информацията, която вече беше налична за жалбоподателите. Само две от петте дружества предоставиха попълнени формуляри за представителната извадка. Тези две дружества обаче не бяха включени в извадката, тъй като бяха изключени от определението за производство на Съюза (вж. съображение 198).
(20)
Производството на Съюза на разглеждания продукт е съсредоточено до голяма степен в три държави-членки, които отговарят за около 2/3 от цялото производство. Останалата част от производството е разпределена в другите държави-членки. Както става ясно от съображение 202 и следващите го, бизнес моделите на производителите от Съюза се характеризират с различия най-вече в гамата на продуктите/качеството, дистрибуторските канали и дали е налице създаване на клъстери от дейности и възлагане на подизпълнители на части от производствения процес в рамките на или извън Съюза.
(21)
Въз основа на получената информация Комисията подбра представителна извадка, основана на най-големите представителни обеми на производство и продажби в рамките на Съюза, които можеха да бъдат разследвани в наличния срок. При все това, както е посочено по-горе, този сектор не е достатъчно хомогенен и с оглед да се оцени доколко са представителни подбраните дружества, бяха взети предвид също географското разпределение на производителите в държавите-членки (6) и сегментът, към който спадат продуктите им. Като резултат бяха подбрани 8 дружества с дейност в четири държави-членки. Подбраните дружества също така представляват всички основни бизнес модели, действащи в Съюза, по отношение на начин на производство на продукта, начин на разпространение на продукта и продуктова специализация. По отношение на продуктовата специализация, подбраните дружества включваха производство във всички основни ценови сегменти (нисък, среден, висок), както и всички сегменти въз основа на пол и възраст (дамски, мъжки, детски обувки и обувки, подходящи и за двата пола). По отношение на дистрибуцията на продукта, подбраните дружества включваха всички основни нива на дистрибуция (до търговци на едро, до търговци на дребно, както и пряка търговия на дребно). По отношение на производството, сред подбраните дружества бяха включени дружества с изцяло собствено производство на всички основни етапи от производствения процес, както и дружества, които са прехвърлили части от този производствен процес (както в рамките на Съюза, така и извън нея).
(22)
Поради това беше счетено, че 8-те подбрани производители в представителната извадка са представителни за производителите в Съюза като цяло и представляват 8,2 % от производството на подалите жалба производители от Съюза и 3,1 % от общото производство на Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент, бяха проведени консултации със СЕС относно подбора на представителната извадка и не бяха получени възражения.
(23)
Разследването разкри, че един от производителите от Съюза, включен в представителната извадка, постепенно е прекратявал производството си в Съюза по време на РПП, като е изнесъл цялата си производствена дейност извън Съюза. Следва да бъде отбелязано, че тежестта на дружеството не беше такава, че да окаже значително въздействие, поне от количествена гледна точка, върху цялостната ситуация с включените в представителната извадка дружествата - включително тяхната представителност. Количествените заключения относно вредата нямаше да се различават съществено, ако това дружество беше изключено. В този контекст и като се има предвид, че i) производството му е било в Съюза по време на РПП и че ii) то възлага на подизпълнители голяма част от производството - бизнес модел, който според много от страните е важен в Съюза, беше взето решение това дружество да не бъде официално изключено от представителната извадка. Това допълнително ще гарантира в качествено отношение, че представителната извадка представя по възможно най-подходящ начин действителността в сектора. Освен това, като се вземе предвид, че преразглеждането с оглед изтичане на срока изисква анализ на продължаването/повтарянето на вредата, това може да помогне за по-добро предвиждане как би могло да се развие положението на пазара на Съюза, ако действието на мерките не бъде продължено. Очевидно обаче бяха използвани само данни, свързани с дейността му като производител на Съюза.
(24)
Институциите на Съюза проучиха дали предвид факта, че производството и продажбите в Съюза на това дружество по време на РПП са били по-ниски от първоначално докладваните на етапа на подбиране на представителната извадка, производството и продажбите от производството на Съюза като цяло също следва да бъдат намалени - т.е. последващото въздействие върху представителната извадка следва да се транспонира върху цялата генерална съвкупност. Беше установено обаче, че при допускането на грешката изглежда дружеството е било добросъвестно, като погрешно е отчело прехвърлено производство в държава в съседство с Съюза като производство на Съюза. С оглед на това, на първо място се отбелязва, че представителната извадка е използвана предимно за оценка на онези показатели на вредата, които не могат да бъдат получени за производството на Съюза като цяло без полагане на необосновани усилия. Производството и продажбите са получени на агрегирано ниво за производството на Съюза и поради това аргументът не е уместен. Освен това събраната информация, включително информацията, събрана паралелно чрез допълнителен анализ на националните асоциации, извършен в настоящото разследване, не показва нужда от такава промяна. На последно място, за целите на аргументацията, ако стойностите за цялото производство и продажби на производството на Съюза в РПП бъдат намалени, за да се транспонират по-ниските стойности от представителната извадка, това не би оказало влияние върху представителността на извадката, нито върху общите заключения относно вредата.
(25)
Различни заинтересовани страни заявиха, че е бил нарушен член 17 от основния регламент, твърдейки, че извадката за производителите от Съюза не е представителна по отношение на процента на обхванатото производство, по отношение на гамата на производството, продажните цени, съотношението между производство и продажби, географското разпределение, както и рентабилността и представянето. Беше изказано и твърдението, че представителната извадка не взема предвид големия брой производители, които са прехвърлили производство в трети държави.
(26)
Тези твърдения бяха внимателно анализирани и също така с оглед на сложността на настоящия случай бяха изпратени, обработени и проверени на място допълнителни въпросници не само по отношение на отделни дружества, но също така и по отношения на национални асоциации. В този контекст, броят на подбраните в представителната извадка дружества следваше да бъде ограничен до приемливия брой, който можеше да бъде разследван за наличното време, т.е. 8 дружества.
(27)
Освен това, като се има предвид, че в този случай производството на Съюза е силно фрагментирано, е неизбежно дружествата в представителната извадка да обхващат сравнително малка част от цялото производство на Съюза. Тази фрагментация заедно с факта, че за представителната извадка бяха подбрани по-големи производители, предполага, че допълнителното увеличаване на броя на дружествата в никакъв случай не би оказало значително въздействие върху съотношението на извадката спрямо цялото производство на Съюза.
(28)
Както беше посочено в съображение 21, Комисията взе предвид географското разпределение при подбора на представителната извадка. Подчертава се, че по принцип не е необходимо представителната извадка да отразява точното географско разпределение (нито точното разпределение или разбивка по който и да било друг критерий) на цялата генерална съвкупност, за да бъде представителна. Достатъчно е, какъвто е случаят с настоящата представителна извадка, която включва четири държави-членки, тя да отразява уместните съотношения на основните засегнати производствени държави. Всеки друг подход би бил неприложим от административна гледна точка, особено ако следва да се вземат предвид няколко различни критерия, за да се гарантира представителност. В действителност, това твърдение предполага in fine, че една извадка би била достатъчно представителна само ако съдържа цялата генерална съвкупност. Поради това в разследването беше подчертано, че представителната извадка, която обхваща четири държави-членки, включително трите с най-голямото по обем производство с голяма разлика спрямо следващите държави-членки, е до голяма степен представителна за производството на Съюза като цяло, особено когато се вземе предвид производството, основано на споразумения за работа на ишлеме, и поради това следва да се отчита в държавата-членка на дружеството, което поръчва работата на ишлеме.
(29)
Дружествата в представителната извадка също така включваха извадка на продуктовите гами, която отразяваше съответните степени на значимост на производството на Съюза. Освен това включените продуктови гами отговарят на продуктите, предмет на износ от Китай и Виетнам.
(30)
По отношение на продажните цени също така беше изказано твърдението, че средните продажни цени в представителната извадка не са представителни по отношение на продажните цени, посочени в искането за преразглеждане. В този контекст следва да се отбележи обаче, че противно на това твърдение разследването установи, че средните продажни цени в извадката са в съответствие с цените, докладвани в искането. Дори случаят обаче да беше такъв, не е необходимо средните продажни цени в представителната извадка да са точно същите като цените, докладвани в искането, стига да се установи, че отразяват продажните цени на генералната съвкупност на производителите като цяло.
(31)
Във връзка с представителността относно съотношението между производство и продажби, се припомня, че в този сектор като цяло производството обикновено се извършва по поръчка и ясно отразява модните тенденции. Поради това стоковите наличности не са много представителен показател и производството е изключително близко до продажбите. Това беше потвърдено на етапа на жалбата и също така по време на разследването за дружествата в представителната извадка и за производството на Съюза като цяло.
(32)
Освен съображенията, посочени по-горе, се припомня, че във всеки случай член 17 от основния регламент определя, че разследванията могат да бъдат ограничени до представителни извадки, които са или статистически валидни, или съставляват най-големия представителен обем на производство, продажби или износ, който би могъл да бъде разследван без полагане на необосновани усилия. От формулировката на тази разпоредба става ясно, че няма количествен показател или праг по отношение на нивото на представителния обем. Единствено се посочва, че този обем може да бъде ограничен до такъв, който би могъл да бъде разследван в наличното време без полагане на необосновани усилия.
(33)
Твърденията на различните страни бяха отхвърлени поради причините, изложени по-горе, и с настоящото се потвърждава правната валидност на извадката, тъй като извадката е представителна и е била подбрана в пълно съответствие с член 17 от основния регламент.
4.3. Представителна извадка за вносители от Съюза
(34)
Въз основа на наличната информация беше осъществен контакт със 139 вносители. 22 несвързани вносители попълниха формуляра за изготвяне на представителна извадка, а 21 от тях се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Според данните, които те представиха, тези 21 вносители са извършили 12 % от вноса на разглеждания продукт от КНР и 40 % от вноса от Виетнам (през РПП).
(35)
Петимата най-големи вносители (Adidas, Clarks, Nike, Puma, и Timberland) са извършили 18 % от разглеждания внос, тъй като всички те докладваха за значителен внос и от двете държави. Поради това беше счетено, че извадка, съставена от тези пет дружества, би била представителна по смисъла на член 17, параграф 1 от основния регламент, т.е. по отношение на обема на вноса.
(36)
При все това, с оглед да се отрази по-добре географското разпределение на вносителите и разликите във видовете внасяни обувки, в допълнение бяха избрани още трима други вносители. В това отношение от попълнените въпросници за изготвяне на извадката изглеждаше, че много от попълнилите ги вносители работят в много по-малък мащаб по отношение на обема и внасят по-неизвестни/не толкова модни марки обувки или обувки с по-висока стойност. Бизнес моделът и сегментите на продуктите, продавани от тези по-малки вносители, изглежда се отличават от по-големите вносители и по-малките вносители биха могли общо да извършват важен дял от разглеждания внос. Поради това представянето на тези вносители беше счетено за важно, тъй като е възможно тяхната икономическа действителност да се различава от тази на големите вносители, посочени в съображение 35 по-горе.
(37)
На това основание беше подбрана извадка от осем вносители, включваща петимата най-големи вносители и трима по-малки вносители. Те представят около 10 % от вноса от КНР и около 34 % от вноса от Виетнам.
(38)
На всички съдействащи вносители, които изявиха желание да съдействат, беше дадена възможност да предоставят коментари относно подбора на представителната извадка. На включените в представителната извадка дружества бяха изпратени въпросници, които да попълнят. Седем от включените в представителната извадка дружества попълниха въпросниците в определения срок. С оглед на липсата на оказване на съдействие, осмият вносител, включен в представителната извадка, следваше в крайна сметка да бъде изключен от нея.
5. ПРОВЕРКА НА ПОЛУЧЕНАТА ИНФОРМАЦИЯ
(39)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима с цел да се определи продължаването или вероятността за повтаряне на дъмпинга и вредата и интересите на Съюза. Информацията, представена от следните дружества, беше проверена на място:
5.1. Производители износители в Китайската народна република
-
Yue Yuen Industrial (Holdings) Ltd., Хонконг
-
Дружество производител:
Zhongshan Pou Yuen Manufactory, провинция Guandong
-
Търговски дружества:
-
Idea Co. Ltd, Макао
-
The Look Co. Ltd, Макао
-
Gold Plenty Co. Ltd, Макао
-
Guangzhou Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd., провинция Guangdong
-
HuaJian Industrial (Holding) Co. Ltd., Хонконг и неговото дружество производител Dongguan HuaBao Shoes Co. Ltd, провинция Guandong
-
Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd., провинция Zhejiang
-
Foshan City Nanhai Golden Step Industrial Co. Ltd., провинция Guangdong
-
Jianle Footwear Industrial Co. Ltd, провинция Fujian
-
General Footwear/Gentfort Shoes Co.Ltd, провинция Guangdong
5.2. Производители износители във Виетнам
-
Pou Yuen Industrial Holdings Limited, Хонконг
-
Дружества производители:
-
Pouyuen Vietnam Company Limited, Ho Chi Minh City
-
Pou Sung Vietnam Company Limited, провинция Dong Nai
-
Pou Chen Vietnam Enterprise Company Limited, провинция Dong Nai
-
Търговски дружества:
-
Betsey Trading Limited
-
Sinnamon Trading Limited
-
Sky High Trading Limited
-
Fitbest Enterprises Limited
-
Golden Star Co. Ltd, Haiphong City
-
Shyang Hung Cheng Industrials Co Ltd, провинция Binh Duong
5.3. Производители от производството на Съюза и национални асоциации на производители
-
Associação Portuguesa dos Industriais de Calçado, Componentes, Artigos de Pele e seus Sucedâneos (APICCAPS) (Португалия)
-
Federación de Industrias del Calzado Español (FICE) Испания
-
Associazione Nazionale Calzaturifici Italiani (Италия)
-
British Footwear Association LTd (Великобритания)
-
Fachverband der Lederverarbeitenden Industrie (Австрия)
-
Fédération Française de la Chaussure (Франция)
-
HDS Hauptverband der Deutschen Schuhindustrie e.V. (Германия)
-
Polish Chamber of Shoe and Leather industry (Полша)
(40)
Бяха извършени и посещения с цел проверки на място в обектите на осемте производители от Съюза, включени в извадката, установени в четири различни държави-членки. Както и в първоначалното разследване, включените в представителната извадка производители от Съюза, както и други съдействащи производители от Съюза поискаха, въз основа на разпоредбите в член 19 от основния регламент, самоличността им да бъде запазена в тайна. Според тях разкриването на самоличността им би могло да доведе до риск от значителни нежелателни последици. Някои производители жалбоподатели на Съюза снабдяват клиенти в Съюза, които получават своите продукти и от КНР и Виетнам, като по този начин се ползват пряко от този внос. Поради това жалбоподателите са в деликатна позиция, тъй като някои от техните клиенти може да имат очевидни причини да възразят срещу подаването или подкрепата за жалба срещу предполагаем вредоносен дъмпинг. Поради тези причини те счетоха, че съществува риск от предизвикване на отрицателни последици от страна на техните клиенти, включително възможно прекратяване на деловите им отношения. Искането беше удовлетворено, тъй като беше достатъчно обосновано.
(41)
Представителите на някои производители износители, както и несвързани вносители, заявиха, че не биха могли правилно да упражняват правото си на защита, защото самоличността на жалбоподателите не е била разкрита. Те заявиха, че при тези обстоятелства не биха могли да проверят дали включените в представителната извадка дружества са наистина представителни. Като друга възможност тези страни заявиха, че ако въпреки това поверителността е наложителна, в такъв случай следва да се оповестят всички стойности на отделните дружества.
(42)
В този контекст се припомня, че обемът на производството в представителната извадка, разбит по държави, беше предоставен за проверка на всички заинтересовани страни. По отношение на аргумента, че следва да бъде оповестена цялата информация за дружеството без самоличността ѝ, следва да се отбележи, че това оповестяване би могло косвено да разкрие самоличността на дружеството, включено в представителната извадка. Поради това и в този случай беше запазена обичайната практика за оповестяване на неповерителни варианти на отговорите на въпросниците (т.е. съдържащи индексирани данни). С оглед на горепосоченото следва да се заключи, че правото на защита на страните е било адекватно упражнено и поради това искането беше отхвърлено.
5.4. Несвързани вносители
-
Achten Beheer BV, Waalwijk, Нидерландия
-
Adidas AG, Herzogenaurach, Германия
-
C&J Clark’s International Limited, Street, Somerset, Обединено кралство
-
Footex International BV, Hazerswoude-dorp, Нидерландия
-
Nike European Operations BV, Laakdal, Белгия
-
Puma AG Rudolf Dassler Sport, Herzogenaurach, Германия
-
Timberland Europe BV, Enschede, Нидерландия
5.5. Производители на подобния пазар
-
Henrich & Cia Ltda, Dois Irmãos, Бразилия
-
Werner Calcados Ltda, Três Coroas, Бразилия
-
Industria de Calçados West Coast Ltda, Ivoti, Бразилия
6. ПРАВА НА СТРАНИТЕ
(43)
Някои страни изказваха възражения през цялата процедура, свързани с твърдения за нарушаване на тяхното право на защита. Те заявиха, че по отношение на производителите от Съюза, включени представителната извадка, информацията в досието, открито за проверка от заинтересованите страни, е непълна и не е предоставена навреме.
(44)
В тази връзка следва да се подчертае, че вариант на отговор на страната за проверка от заинтересованите страни („открит отговор“) беше предоставен от всички дружества, включени в представителната извадка, своевременно и в съответствие със сроковете, дадени на другите страни, участващи в разследването. При все това, когато до Комисията бъде изпратен открит отговор, той може да бъде включен в откритото досие едва след като възможните въпроси, свързани с поверителността, са били решени, както е предвидено в член 19 от основния регламент. Следва да се отбележи също, че Комисията има задължението да включва информация в откритото досие в подходящо време, за да могат страните да упражнят правата си. В настоящия случай това задължение беше надлежно изпълнено.
(45)
По отношение на пълнотата на откритите отговори, следва да се отбележи, че обичайна част от разследването е страните да представят допълнителни мнения в хода на процедурата, в които предоставят допълнителна информация. Тези мнения се добавят в неповерителното досие веднага след решаването на въпросите за поверителността. Този процес, в който предоставената информация от всички заинтересовани страни постепенно се интегрира в съвкупността от данни, използвани за достигане до изводи, и в неповерителното досие, не бива да се бърка с непълнота на досиетата.
(46)
Като се има предвид сложността на настоящия случай, достъпът на страните беше улеснен както следва. На първо място, на заинтересованите страни беше предоставен електронен достъп, чрез който биха могли при поискване да получат копия от всички документи в досието на CD-ROM. Освен това, електронните документи бяха придружени от ясен указателен списък, който позволява i) лесен достъп до множеството документи, представени по настоящия случай и ii) проследяване по дати на документите в досието. Освен това, поредица бележки за досието, включени в откритото досие, отговаряха на запитвания, които биха могли да окажат въздействие върху правото на защита на страните.
(47)
Горепосочените действия позволиха на страните да получат по-голям достъп и да представят обширни коментари по време на разследването, които след това бяха разгледани от Комисията по целесъобразност. Поради това твърденията за липса на пълнота и навременност на откритото досие, изказани от различни страни, следва да бъдат отхвърлени.
(48)
Една заинтересована страна също така изказа мнението, че Комисията е дискриминирала вносителите и износителите, като е предложила по-благоприятно третиране в разследването на производителите от Съюза, подали жалби. По-специално беше заявено, че за разлика от производителите, на вносителите и износителите не е осигурена поверителност. Освен това беше заявено, че на жалбоподателите е предоставено по-благоприятно третиране, тъй като от тях не е изискано да изпратят формуляри за представителна извадка при започване на процедурата и че на жалбоподателите е дадена по-голяма гъвкавост по отношение на крайния срок и стандарта на отговорите, докато износителите в същото положение са оценявани въз основа на най-подходящите налични факти съгласно член 18 от основния регламент.
(49)
В този контекст следва да се отбележи, че предоставянето на поверителност за самоличността на производителите от Съюза, които подкрепят жалбата, се основава на надлежно мотивирано искане в съответствие с член 19 от основния регламент. Подобно искане не е изпращано от износителите или вносителите, нито пък е възникнало събитие или е била оповестена информация в хода на разследването, които да подскажат, че интересите на износителите или вносителите биха били нарушени като последица от разкриването на самоличността им. Като се има предвид, че положението на производителите от Съюза в този контекст се различава фундаментално от положението на износителите и вносителите, твърдението за дискриминация не може да бъде потвърдено.
(50)
По отношение на подбора на представителната извадка вижте съображение 19 по-горе. Положението на износителите и вносителите се различава съществено от положението на производителите жалбоподатели, тъй като за първите липсваше подробна информация в досието. Поради това, попълването на формуляра за представителната извадка беше необходимо, за да се провери желанието на страните да съдействат, но и за да се набави основната информация, необходима за подбора на представителната извадка. Следователно твърденията за дискриминация следва да бъдат отхвърлени.
(51)
По отношение на гъвкавостта, предоставена на производителите от Съюза в контекста на информацията, събрана чрез въпросниците в обхвата на разследването и прилагането на член 18 от основния регламент, следва да се отбележи, че като се има предвид, че последователно е използван един и същ подход спрямо износителите и вносителите, както и спрямо производителите от Съюза, не съществуват основания за твърдения за дискриминация. Вследствие това необосновано твърдение се отхвърля.
(52)
По отношение на избора на държавата аналог, някои страни представиха мнения, че кратките срокове, времето и начина на предаване на въпросниците са дискриминирали индийските и индонезийските дружества. Във връзка с това се отбелязва, че изпращането на въпросниците до Индия и Индонезия беше възможно да бъде приключено едва в края на месец декември 2008 г., след като бяха набавени съответните адреси на производителите. Комисията се увери, че на дружествата в тези държави е предоставено същото време за отговор, както на дружествата в Бразилия. Относно действителното предаване на въпросниците, във всички случаи Комисията е използвала препоръчани писма, както и електронна поща, където е възможно. Поради това горепосочените твърдения следва да бъдат отхвърлени.
(53)
Някои страни заявиха, че информацията относно държавата аналог е поместена в откритото досие със закъснение и че това представлява нарушаване на тяхното право на защита. Комисията отбелязва, че в настоящото разследване повечето от първите неповерителни отговори на въпросниците от дружествата в държавата аналог бяха счетени за непълни и поради това следваше да бъдат изискани нови, подходящи открити варианти. След получаването им те своевременно бяха включени в откритото досие. Междувременно Комисията включи в откритото досие обобщена информация относно дружествата, с които е проведена консултация, и получените от тях отговори. Поради това тези твърдения следва да бъдат отхвърлени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(54)
Разглежданият в настоящото преразглеждане продукт е същият продукт, определен в първоначалния регламент, т.е. някои обувки с горна част от естествена или възстановена кожа, с изключение на спортни обувки, обувки по специална технология, пантофи и други домашни обувки и обувки със защитно покритие отпред, с произход от Китайската народна република и Виетнам („разглежданият продукт“), класирани в кодовете по КН 6403 20 00, ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 и ex 6405 10 00.
(55)
В настоящото разследване се прилагат определенията в член 1, параграф 2 от първоначалния регламент. Според тези определения:
„спортни обувки“ означава обувки по смисъла на забележка 1 от подзаглавието към глава 64 от приложение I към Регламент (ЕО) № 1031/2008 на Комисията;
„обувки по специална технология“ означава обувки с цена на база CIF не по-ниска от 7,5 EUR за спортни дейности, с лята подметка от един или повече пластове, която не е лята под налягане (шприцована), произведена от синтетични материали, специално проектирани да поемат удара от вертикални или странични движения и с технически характеристики, като например херметични стелки, съдържащи газ или течност, механични компоненти, които поемат или неутрализират удар, или материали като полимери с ниска плътност, които се класират в кодове по КН: ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98;
„обувки със защитно покритие отпред“ означава обувки с вградена защита в бомбето с устойчивост на удар най-малко 100 джаула (1), класирани в кодове по КН: ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 и ex 6405 10 00;
„пантофи и други домашни обувки“ означава такива обувки, които се класират в код по КН ex 6405 10 00.
2. СХОДЕН ПРОДУКТ
(56)
Сходният продукт, предмет на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока, както е определен в първоначалното разследване, е някои обувки с горна част от естествена кожа, независимо дали се произвеждат и продават на вътрешния пазар, на подобния пазар и/или се изнасят в Съюза от КНР и Виетнам.
2.1. Съпоставимост на продукта
(57)
Някои страни твърдят, че сходният продукт, продаван в Съюза, не е съпоставим с разглеждания продукт, изнасян от КНР и Виетнам. Беше установено обаче, че продуктът, продаван в Съюза (в настоящото преразглеждане), е съпоставим с разглеждания продукт, изнасян от засегнатите държави. По-специално беше установено, че физическите и техническите характеристики и начини на употреба, както и дистрибуторските канали на разглеждания продукт, са сходни и не са се променили след първоначалното разследване. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(58)
Някои страни също така заявиха, че системата, използвана за сравняване на видовете продукти, продавани от различни дружества, съдействащи в разследването, е неподходяща, защото не е достатъчно подробно и точно определена, за да гарантира справедливо сравняване. Използваната система (системата ПКН - продуктови контролни номера) обаче позволява сравняването на до 600 различни категории или видове продукти, организирани по пет основни критерия, а именно стила на обувките, вида на потребителя, вида на обувките, материала на външната подметка и наличието на хастар. Освен това системата ПКН вече е използвана в предишното разследване. Не бяха представени основателни причини защо системата да бъде изменена. Поради това същата система ПКН, която беше използвана в първоначалното разследване, беше приложена в настоящото разследване в рамките на преразглеждането с оглед изтичане на срока. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(59)
Някои страни изказаха твърдението, че Комисията е променила методологията си в сравнение с първоначалния случай, като е променила определението за продуктови контролни номера (ПКН) в хода на разследването. Това твърдение обаче не е вярно. Вместо това, в хода на разследването стана ясно, че някои страни погрешно са тълкували и прилагали структурата ПКН за определени видове продукти. С оглед да се гарантира последователен подход, беше извършена повторна класификация на въпросните модели обувки и им беше даден подходящия ПКН, когато това беше уместно. Следователно в случаите, когато Комисията установи, че страните са представили неточна информация, бяха направени корекции. Поради това тези корекции не могат да бъдат разглеждани като промяна в методологията, нито като промяна на съдържанието на ПКН. Напротив, точно нуждата да се зачита методологията ПКН е причина за извършването на корекциите. Поради това твърдението следваше да бъде отхвърлено.
2.2. Искания за изключване
(60)
Няколко заинтересовани страни отправиха твърдения, подобни на онези, получени при първоначалното разследване. Те заявиха, че някои видове обувки, попадащи в обхвата на сходния продукт, например туристически обувки, обувки за боулинг, обувки за рафтинг, обувки по специална технология, обувки за езда и обувки със специални размери, се различават твърде много, за да бъдат включени в една и съща категория. Беше изказано и твърдението, че стойностният праг от 7,5 EUR за чифт, приложим за обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности (STAF), следва да бъде намален. Припомня се, че в първоначалното разследване стойностният праг беше намален от 9 EUR на 7,5 EUR за чифт.
(61)
По отношение на това, преразглеждането с оглед изтичане на срока не позволява промяна в обхвата на продукта, предмет на действащите мерки. Подобна промяна би могла да бъде разгледана, ако дадена страна подаде обосновано искане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент. Поради това горепосочените твърдения следваше да бъдат отхвърлени.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГ
1. ОБЩИ ПОЛОЖЕНИЯ
(62)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали има вероятност дъмпингът да продължи или да се повтори при евентуално изтичане на срока на действащите мерки срещу КНР и Виетнам.
(63)
Обемът и цените на вноса от двете засегнати държави се развиха както е посочено в таблицата по-долу. Вносът от Китай беше предмет на квоти до 31 декември 2004 г., след която дата значително се увеличи и демонстрира високи нива през 2006 г. През 2007 г. и в РПП обемът на вноса се стабилизира след спад в сравнение с 2006 г. В резултат на разследването срещу заобикаляне на мерките, обхватът на мерките беше разширен към вноса от Административен район със специален статут Макао, който беше предмет на регистрация, считано от септември 2007 г.
(64)
Вносът от Виетнам не беше включен в квота и имаше високи нива през ПРП. След това обемът на вноса показваше спад до 2007 г., преди отново да се повиши през РПП.
(65)
Тези стойности показват, че противно на аргументите, представени от някои заинтересовани страни, вносът от засегнатите държави е останал на високи нива през РПП. Общият им пазарен дял през РПП е 28,7 % и следователно е значително по-висок от нивата през ПРП (23,2 %). Въпреки че съответните пазарни дялове се колебаеха след ПРП, те останаха като цяло значителни, тъй като всяка от държавите имаше повече от 10 % пазарен дял през РПП.
(66)
Въз основа на данните от Евростат, средните цени на внесените продукти от двете засегнати държави се повишиха между ПРП и 2006 г. Оттогава цените са се стабилизирали за КНР и са паднали за Виетнам.
(67)
Тъй като данните от Евростат по необходимост са общи и макар да обхващат разглеждания продукт, те не показват индикации за евентуални промени в продуктовия асортимент, беше извършен анализ, за да се проучат тенденциите в цените на седемте дружества, включени в представителната извадка за КНР и трите дружества, включени в представителната извадка за Виетнам. Като цяло, за дружествата, включени в представителната извадка в двете държави, беше установено, че цените от вноса са спаднали през периода от 2006 г. до РПП.
Таблица 1
Общ обем на вноса и стойности от разследваните държави
ПРП
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Обем (1 000 чифта)
Китай
63 403
183 568
157 560
123 016
125 052
Пазарен дял
8,8 %
22,9 %
21,6 %
17,8 %
18,5 %
Виетнам
102 625
100 619
79 427
62 503
68 852
Пазарен дял
14,2 %
12,6 %
11,0 %
9,1 %
10,2 %
Стойност (евро)
Китай (Евростат)
7,2
7,5
8,4
8,4
8,5
Виетнам (Евростат)
9,2
9,5
10,2
9,7
9,5
Източник - Евростат с необходимите корекции, като се използват статистически данни, с които разполага Комисията, за да бъдат изключени продуктите, които не представляват разглеждания продукт.
Таблица 2
Общ обем на вноса и стойности на дружествата, включени в представителната извадка
ПРП
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Обем (1 000 чифта)
Китай (представителна извадка)
Липсват данни
Липсват данни
11 381
12 787
13 759
Пазарен дял
1,5 %
1,8 %
2,0 %
Виетнам (представителна извадка)
Липсват данни
Липсват данни
14 400
15 250
14 500
Пазарен дял
2 %
2,2 %
2,2 %
Стойности (евро)
Китай (представителна извадка)
Липсват данни
Липсват данни
12,6
10,7
10,3
Виетнам (представителна извадка)
Липсват данни
Липсват данни
11,4
10,8
10,6
2. ДЪМПИНГ НА ВНОС ОТ КИТАЙ И ВИЕТНАМ ПРЕЗ РПП
2.1. Нормална стойност
2.1.1. Държава аналог
(68)
Съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент, в случай на внос от държави без пазарна икономика и дотолкова, доколкото не е могло да бъде предоставено третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТУПИ), за държавите, посочени в член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, нормалната стойност следва да се установи въз основа на цената или конструираната стойност в подходяща трета държава с пазарна икономика.
(69)
За целите на установяването на нормалната стойност за КНР и Виетнам, Комисията посочи в известието за започване, че възнамерява да използва за държава аналог Бразилия, която е била използвана като подходяща държава аналог в първоначалното разследване. Комисията прикани заинтересованите страни да представят коментари във връзка с това.
(70)
Бяха получени коментари от няколко категории заинтересовани страни като съдействащи износители производители, техните представителни организации, техните национални органи, както и представители на вносители, които изказаха мнението, че Тайланд, Индия или Индонезия биха били по-подходящи държави аналог от Бразилия. Комисията проучи тези предложения с оглед на критериите, приложени за подбора на държавата аналог.
(71)
В тази връзка, Комисията установи, че размерът на пазара за обувки от естествена кожа в РПП може да се оцени на 189 милиона чифта в Бразилия, 800 милиона чифта в Индия, 109 милиона в Индонезия и само 6 милиона в Тайланд. С оглед на изключително малкия размер на тайландския пазар и наличието на други възможности, Комисията не продължи разследването на Тайланд като възможна държава аналог.
(72)
Вследствие на исканията на страните Комисията потърси съдействие от производители на обувки в Бразилия, Индия и Индонезия. Бяха изпратени въпросници на дружества в тези три държави и съдържателни отговори бяха получени от пет бразилски, едно индийско и пет индонезийски дружества.
(73)
Комисията разгледа представителността на дружествата, които изпратиха отговори, по отношение на продажбите им на вътрешния пазар.
(74)
По отношение на Бразилия, трите разследвани дружества бяха извършили продажби на вътрешния пазар на сходния продукт през разследвания период, представляващи около 17 % от износа от Китай и около 19 % от износа от Виетнам, включени в представителната извадка.
(75)
По отношение на Индия се отзова само едно дружество, което докладва продажби на вътрешния пазар на сходния продукт през разследвания период, представляващи около 5 % от износа от Китай и около 6 % от износа от Виетнам, включени в представителната извадка.
(76)
По отношение на Индонезия, петте съдействащи дружества бяха извършили продажби на вътрешния пазар, представляващи около 2 % от износа от Китай и около 2 % износа от Виетнам, включени в представителната извадка.
(77)
Следователно Бразилия е държавата с най-представителен обем продажби на вътрешния пазар през разследвания период.
(78)
Впоследствие Комисията разгледа колко вида обувки са обхванати от продажби на вътрешния пазар в трите засегнати държави във връзка с обувките, изнасяни от Китай и Виетнам.
(79)
Продажбите на вътрешния пазар на съдействащите бразилски и индонезийски производители през РПП обхващаха обширна гама от продукти, които съответстваха на значителен брой от ПКН, изнасяни от Китай и Виетнам. В случая с Индия, единственият съдействащ производител докладва продажби на вътрешния пазар през РПП само на един продукт, съответстващ на един ПКН, изнасян от Китай и Виетнам.
(80)
Според данните, събрани от Комисията, и трите разгледани държави имат важен брой производители, което гарантира високо ниво на конкуренция между стопанските субекти на вътрешния пазар на съответните им пазари. В Бразилия има около 7 800 производители на обувки, размерът на 1 500 от които може да бъде счетен за достатъчно сравним с този на китайските/виетнамските дружества. Беше докладвано, че в Индия има около 3 000 производители. За Индонезия броят на производителите беше оценен на 212. Трите държави имат значителен износ (който се оценява на около 64 милиона чифта за Бразилия, 67 милиона за Индия и 27 милиона за Индонезия). Беше установено, че Бразилия има по-високо вътрешно потребление на обувки от естествена кожа на човек от населението (1) в сравнение с Индия (0,7) и Индонезия (0,5).
(81)
По отношение на вноса в разглежданите държави, през РПП той е достигнал пазарен дял от около 2 % в Бразилия, около 1 % в Индия и около 1,5 % в Индонезия.
(82)
Въз основа на горепосочените елементи, Комисията счете, че Бразилия е най-подходящият избор за държава аналог. По-специално беше установено, че Бразилия има най-представителния обем от продажби на обувки с горна част от естествена кожа на вътрешния пазар. Освен това бразилските съдействащи дружества произвеждат обширна гама от продукти, които до голяма степен съответстват на продуктите на Китай и Виетнам. Индонезийските съдействащи производители, които също имат обширна гама от продукти, демонстрираха много по-ниски продажби на вътрешния пазар, докато индийските продажби на вътрешния пазар, макар със значителен обем, бяха с много ограничена гама.
(83)
Няколко страни изказаха мнението, че Бразилия не следва да се използва като подобен пазар, тъй като специализира само в дамски обувки. Те заявиха, че това е видно от попълнените въпросници на бразилските съдействащи дружества и от факта, че Бразилия изнася най-вече дамски обувки.
(84)
Разследването обаче установи, че повече от половината от общите продажби на вътрешния пазар, докладвани от съдействащите бразилски дружества, са на мъжки обувки. По време на проверките на място, които Комисията направи на бразилските производители, беше установено, че докато двете по-малки дружества наистина бяха специализирани в по-голяма степен в производството на дамски обувки, най-голямото дружество продаваше предимно мъжки обувки на вътрешния пазар. Следователно на вътрешния пазар се продаваха достатъчни количества както дамски, така и мъжки обувки. По отношение на аргумента, че Бразилия изнася предимно дамски обувки, Комисията не счита, че моделът на износа на държавата задължително отговаря на модела на продажбите на продуктите на вътрешния пазар.
(85)
Някои страни изказаха мнението, че отговорите на въпросниците показват, че Бразилия е специализирана в производството на сандали, поради което не може да се сравнява с видовете обувки, изнасяни от Китай и Виетнам, които обхващат по-голяма гама продукти. Проучването от страна на Комисията не потвърди това твърдение, а показа, че бразилските производители продават обширна гама от видове обувки, което на ниво ПКН отговаря на повече от 50 % съответствие с моделите, изнасяни от китайските и виетнамските дружества в представителните извадки.
(86)
Някои страни изказаха мнението, че Бразилия не може да се използва като държава аналог за детски обувки, тъй като има много малко производство на този вид обувки. Комисията отбелязва, че не е необичайно държавата аналог да не произвежда всички подвидове на сходния продукт. Това обаче не пречи да се установи справедливо сравнение на нормалната стойност, като се направят подходящите за този вид корекции. Тъй като действително нито едно от бразилските съдействащи дружества не произвежда детски обувки, нормалната стойност на този вид беше изчислена, както в първоначалното разследване, като нормалната стойност, изчислена за обувките за възрастни, беше коригирана по подходящ начин. Поради това се заключава, че Бразилия би могла да се използва за държава аналог за всички видове обувки от естествена кожа, включително детски обувки.
(87)
Някои страни изказаха мнение, че обувките, произвеждани в Бразилия, са от висококачествена естествена кожа и поради това са на по-висока цена отколкото в Китай и Виетнам. Поради това не би могло да се направи сравнение с обувки с произход в двете разследвани държави. Някои други заинтересовани страни, от друга страна, изказаха мнението, че бразилските цени следва да бъдат коригирани по подходящ начин, тъй като естествената кожа на обувките от Бразилия е с по-ниско качество от естествената кожа, използвана в Китай и Виетнам. Комисията разгледа този въпрос и заключи, че по отношение на цените и качеството няма разлика в естествената кожа, използвана за обувките, произведени в Бразилия, и естествената кожа, използвана за обувките, произведени в Китай и Виетнам. В този контекст се припомня, че в първоначалния случай беше приложена корекция на нормалната стойност, защото беше установено, че естествената кожа, използвана от производителите от държавата аналог Бразилия, е с по-ниско качество и се продава на по-ниски цени в сравнение с естествената кожа, използвана от производителите, включени в представителната извадка, от държавите износители. В настоящото разследване в рамките на преразглеждането, производителите в Бразилия (и повечето производители в държавите износители) се различават от онези, които са съдействали в първоначалното разследване. На свой ред, различната комбинация от дружества води до различни производствени разходи за естествена кожа.
(88)
Някои страни изказаха мнението, че бразилските и виетнамските продукти не са сравними, като заявиха, че Бразилия изнася скъпи висококачествени обувки, докато Виетнам изнася продукти с ниски цени, но не представиха доказателства в подкрепа на това. Комисията отбелязва, че във всеки случай виетнамските продукти ще следва да бъдат сравнени с продукти, продавани на вътрешния бразилски пазар, а не с продуктите, изнасяни от Бразилия. Комисията не откри доказателства, че обувките с произход от Виетнам или продавани в Бразилия са ограничени до определен сегмент на пазара.
(89)
Някои страни подадоха информация, че Бразилия е увеличила митата си върху обувките от 20 % на 35 % от януари 2008 г. и заявиха, че това превръща Бразилия в силно защитен пазар с намалена конкуренция. Те също така заявиха, че пазарният дял на вноса в Бразилия е твърде нисък по отношение на потреблението. Комисията разгледа тези твърдения. Беше установено, че Бразилия наистина е увеличила митата си от 20 % на 35 % в началото на 2008 г., т.е. по средата на РПП. Комисията обаче установи също така, че стойността на бразилската валута спрямо USD се е увеличила значително по време на РПП и особено след въвеждането на по-високи мита от страна на Бразилия. По-точно стойността на бразилския реал се е повишила с до 19 % (т.е. по-голямо увеличение отколкото увеличението на митата) в сравнение с началото на РПП. Вследствие на това, повишението на стойността на бразилската валута спрямо USD е компенсирало до голяма степен въздействието от повишаването на митата върху цените на вноса. Освен това Комисията не откри доказателства, че повишаването на митата се е отразило в значително увеличаване на цените на вътрешния пазар, нито че е възпрепятствало вноса. Всъщност, Комисията установи, че въпреки повишаването на митата, вносът на обувки от естествена кожа в Бразилия през първата половина на 2008 г. (т.е. след повишаването на митата) се е увеличил значително спрямо първата половина на 2007 г. Следователно не е имало реално въздействие на повишаването на митата върху бразилския пазар.
(90)
Някои страни изказаха мнението, че Бразилия не е открит пазар за обувки, защото вносът на обувки в държавата е възпрепятстван от неавтоматично лицензиране. Комисията установи, че Бразилия прилага неавтоматично лицензиране на вноса на обувки, но отбелязва, че това изглежда не представлява пречка за вноса с оглед на горепосоченото увеличаване на вноса. Освен това, Комисията установи, че Индонезия също прилага неавтоматично лицензиране относно вноса на обувки. Комисията отбелязва, че неавтоматичното лицензиране на вноса е практика, съвместима със СТО. Поради това Комисията заключва, че не съществува основание неавтоматичните лицензи за внос, прилагани от Бразилия, да бъдат разглеждани като ограничения върху вноса, което би могло да доведе до заключението, че Бразилия не е открит пазар.
(91)
Някои страни заявиха, значителното повишаване на стойността на бразилския реал през последните години е оказало негативно въздействие върху конкурентоспособността в Бразилия, или че спадането на реала с 25 % след РПП е оказало негативно въздействие върху международната конкурентоспособност на Бразилия. Тези аргументи не бяха подкрепени с доказателства, но във всеки случай събития след РПП не могат да се считат за имащи отношение към избора на държавата аналог.
(92)
Вследствие от горепосоченото Комисията не откри доказателства, че общите условия на конкуренцията на бразилския пазар са се променили значително след първоначалното разследване, за да направят Бразилия неподходяща за държава аналог.
(93)
Няколко страни изказаха мнението, че Индия или Индонезия са по-подходящ избор за пазар аналог, защото Бразилия не притежава сходства с Китай и Виетнам по отношение на икономическото развитие или брутния национален продукт на глава от населението.
(94)
Следва да се отбележи, че по определение държава без пазарна икономика или с икономика в преход няма същите икономически характеристики като държава с пазарна икономика. Не е необичайно да съществува такава разлика в икономическото развитие между държава аналог и държава без пазарна икономика или с икономика в преход. Това важи и за разликата в дохода на глава от населението, който също е показател за икономическото развитие. Това обаче не пречи Бразилия да бъде избрана за държава аналог, стига да бъде счетена за по-подходяща по отношение на другите фактори, които се вземат предвид.
(95)
Няколко заинтересовани страни подчертаха, че разходите за труд са по-високи в Бразилия, отколкото във Виетнам и Китай и че следователно Индия, Индонезия или Тайланд, чиито разходи за труд са по-сравними, биха били по-подходящи за държави аналог. Беше подадена информация, че поради по-високите заплати разходите за труд в Бразилия възлизат на 50-70 % от производствените разходи в сравнение с 30 % в Китай.
(96)
В това отношение, държава с различно ниво на икономическо развитие действително може да бъде избрана като държава аналог за държава с непазарна икономика или с икономика в преход. По същия начин, разходите за труд, които са показател за икономическото развитие на дадена държава, не могат да бъдат считани за уместен критерий сам по себе си. Във всеки случай, по отношение на дела на разходите за труд в общите производствени разходи, Комисията установи при проверката на място, че разходите за труд в Бразилия са по-малко от 40 % от общите производствени разходи и поради това са много по-близки до съответното ниво в Китай, отколкото се твърдеше.
(97)
Няколко страни също така заявиха, че Бразилия не е подходяща за установяване на нормална стойност, защото бразилските дружества поемат разходите за дизайн и научноизследователска и развойна дейност, което в случая с Китай и Виетнам става за сметка на техните клиенти в чужбина. Комисията установи, че тази разлика в структурата на разходите може да е достоверна, тъй като износителите в засегнатите държави са продавали в Съюза разглеждания продукт на бивши производители от Съюза, които все още поддържат горепосочените компоненти на производствените разходи и продават продукта под собствената си търговска марка. Това обаче не е причина Бразилия да бъде отхвърлена като подходяща държава аналог, тъй като могат да бъдат направени корекции за тези разходи при установяването на нормалната стойност (вж. съображение 118 и следващите го по-долу).
(98)
Някои страни изказаха мнението, че за разлика от Китай и Виетнам цените франко завода в Бразилия включват маркетингови разходи, специални данъци и разходи за кредит и доставка. Освен това се изказа твърдението, че непреките разходи в Бразилия са по-високи поради по-малкия размер на бразилските дружества. И в този случай Комисията счита, че няма причина Бразилия да бъде отхвърлена като подходяща държава аналог, тъй като могат да бъдат направени корекции за тези суми при изчисляването на нормалната стойност (вж. съображение 118 и следващите го по-долу).
(99)
Някои страни изказаха твърдението, че азиатските държави имат по-добър достъп до суровини отколкото Бразилия, по-специално естествена кожа. Комисията разгледа представената документация. Наистина беше установено, че производството на естествена кожа напредва по-бързо в Азия, но също така то следва да бъде разглеждано с оглед на увеличаването на производството на стоки от естествена кожа в Азия. Държавите от Латинска Америка извършват малко над 15 % от световното производство на обувки от естествена кожа и близо 15 % от световното производство на необработена естествена кожа. Азиатските държави произвеждат над 50 % от обувките от естествена кожа в света, но по-малко от 40 % от необработената естествена кожа в света. Следователно може да се направи заключение, че въпреки разликите в абсолютните стойности за производството на естествена кожа, държавите от Латинска Америка имат по-добро самостоятелно осигуряване в сравнение с азиатските държави и поради това имат по-лесен достъп до необработена естествена кожа.
(100)
Някои заинтересовани страни заявиха, че Бразилия не е подходяща референтна държава, защото бразилските обувки не са заместител на китайските и виетнамските обувки, тъй като след налагането на антидъмпингови мита от страна на Съюза, вносът в Съюза с произход от Бразилия не се е увеличил, докато вносът от Индия и Индонезия се е увеличил. В това отношение вносът в Съюза от Индия и Индонезия действително се е увеличил след налагането на антидъмпингови мита. Комисията обаче установи, че търговските субекти остават свободни по отношение на избора на доставчици и, както е разгледано по-долу в анализа на вредите, в този случай те предпочитат да доставят продуктите си от съседни на Китай и Виетнам държави. Това не прави Бразилия неподходяща като държава аналог. Освен това държавата аналог служи за установяването на нормална стойност. За тази цел не е от значение дали тя изнася за Съюза или не. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(101)
Някои страни заявиха, че Бразилия не може да бъде сравним пазар с Виетнам, защото Виетнам е ориентирана към износ страна, докато Бразилия продава предимно на вътрешния пазар. Комисията не може да приеме този аргумент като уместен. Ясно е, че Виетнам е по-ориентирана към износ страна отколкото Бразилия, но не става ясно как това би могло да окаже въздействие върху нормалната стойност, изчислена в Бразилия, която по определение е свързана с разходите за производство и продажбите на вътрешния пазар в Бразилия.
(102)
Няколко страни изказаха аргумента, че бразилските експортни цени са по-ниски от цените на вътрешния пазар. За някои от страните това показва, че за установяване на нормалната стойност следва да се използват експортните цени вместо цените на вътрешния пазар. Други страни заявиха, че това представлява доказателство, че бразилските износители осъществяват дъмпинг и твърдят, че поради това Бразилия би била неподходяща държава аналог. На първо място Комисията установи, че експортните цени не са уместни в този случай, тъй като са на разположение достатъчно представителни и рентабилни цени на вътрешния пазар. На второ място, твърдението, че бразилските експортни цени са дъмпингови не е обосновано и във всеки случай не може да бъде потвърдено или отхвърлено без съответното разследване по този въпрос.
(103)
Някои заинтересовани страни заявиха, че Бразилия е неподходяща като държава аналог, защото бразилските производители получават правителствена помощ за износа. Комисията отбелязва на първо място, че този вид помощ би оказала въздействие предимно върху експортните цени, които, както беше посочено по-горе, не са от значение за настоящото разследване. Въпреки това Комисията разгледа представените от страните доказателства и установи, че посочената помощ е свързана с програми за насърчаване на износа, подобни на програми, които се срещат в много други държави с цел популяризиране на продуктите в чужбина чрез рекламни кампании и участие в международни търговски панаири. Комисията не откри данни, че помощта за насърчаване на износа в Бразилия е от полза за продажбата на обувки на вътрешния пазар.
(104)
Няколко страни посочиха факта, че Бразилия е започнала антидъмпингово разследване във връзка с обувки с произход от Китай, за което като държава аналог е използвана Италия, и заявиха, че италианските и бразилските дружества са се споразумели за увеличаване до максимум на заключенията за дъмпинг в разследването в рамките на преразглеждането, провеждано от Съюза. Тези твърдения обаче не бяха обосновани и не бяха открити други свързани с тях доказателства. Поради това Комисията отхвърля този аргумент.
(105)
С оглед на горепосоченото беше заключено, че Бразилия е най-подходящата държава аналог.
(106)
Голям брой заинтересовани страни изказаха твърдението, че изборът на Бразилия като държава аналог ще бъде определящ за установяването на дъмпинг и че ако бъде избрана една от другите държави, няма да бъде установен дъмпинг. За целите на аргументацията Комисията провери какви биха били резултатите, ако бъде избрана Индонезия, която, макар и да не е най-добрият вариант, както беше показано по-горе, беше единствената приемлива алтернатива на Бразилия.
(107)
Резултатите са представени в съответния раздел по-долу и потвърждават, че в този случай изборът на държава аналог между приемливите налични варианти не е определящ за резултатите от дъмпинговите изчисления.
(108)
Поради това за държава аналог беше избрана Бразилия.
2.1.2. Определяне на нормалната стойност в държавата аналог
(109)
След избирането на Бразилия за държава аналог, нормалната стойност беше изчислена въз основа на данните, потвърдени в обектите на съдействащите бразилски производители.
(110)
Беше установено, че продажбите на тези производители на вътрешния пазар са представителни спрямо обема на износ за Съюза от страна на производителите износители в КНР и Виетнам. Беше разгледано и дали продажбите на вътрешния пазар биха могли да бъдат счетени за извършени в обичайния ход на търговията, като се установи делът на продажбите с печалба на независими клиенти. Разследването показа, че продажбите на цени, равни на или по-високи от единичните разходи, представляват над 80 % от общия обем на продажбите на всеки производител. Поради това нормалната стойност се основава на действителните цени на вътрешния пазар, изчислени като среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на продуктов вид, направени по време на РПП, независимо дали тези продажби са имали печалба или не.
2.1.3. Нормална стойност за Golden Step
(111)
В случая на Golden Step нормалната стойност беше определена въз основа на собствените данни на дружеството относно продажбите на вътрешния пазар и производствените разходи. Тези данни бяха потвърдени на място на обекта на дружеството.
(112)
Комисията установи първо, че Golden Step няма продажби на вътрешния пазар по време на РПП. Поради това не беше възможно да се установи нормална стойност въз основа на цените за вътрешния пазар, както е предвидено в член 2, параграф 1, първа алинея от основния регламент. Съответно следваше да бъде приложен друг метод.
(113)
Като се има предвид, че не беше възможно да се използват цените на вътрешния пазар за установяване на нормалната стойност, следваше да бъде изчислена конструирана нормална стойност въз основа на разходите на въпросния производител. Следователно в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, нормалната стойност беше конструирана чрез добавяне към производствените разходи за изнасяния модел обувки, коригирани където това бе необходимо, на разумна сума за разходите по продажбите и общите и административните разходи (РПОАР), както и разумен марж на печалбата.
(114)
В това отношение РПОАР и печалбата не можеха да бъдат установени в съответствие с член 2, параграф 6, буква а) от основния регламент въз основа на действителната сума, определена за други производители износители в засегнатата държава, защото на нито един друг китайски производител износител не е било предоставено ТУПИ. Освен това, тъй като Golden Step не са извършвали продажби на вътрешния си пазар на същата обща категория продукти в засегнатата държава, не беше възможно установяването на РПОАР и печалбата съгласно член 2, параграф 6, буква б) от основния регламент. Следователно те следваше да се определят в съответствие с член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент, т.е. въз основа на друг разумен метод.
(115)
В този контекст Комисията оцени РПОАР и печалбата според три възможни сценария. В първия сценарий тя установи РПОАР и печалбите въз основа на данните от първоначалното разследване. Освен това Комисията взе предвид РПОАР и печалбите на китайски производители износители, които наскоро са получили ТУПИ в други неотдавнашни разследвания и които имат продажби на вътрешния пазар в обичайния ход на търговията. В трети сценарий тя проучи информация относно РПОАР и печалбата, установени в държавата аналог. След това нормалната стойност беше оценена в съответствие с тези сценарии.
2.2. Експортни цени в Китай и Виетнам
(116)
Когато експортните продажби са осъществявани пряко към независими клиенти в Съюза, експортните цени бяха установени въз основа на действително платените или подлежащите на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(117)
Когато експортните продажби за Съюза са били осъществени чрез несвързани търговски дружества със седалище извън Съюза, експортните цени бяха установени въз основа на цените на продукта, когато се продава за износ към търговските дружества, т.е. на несвързан купувач, от разглежданите производители в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
2.3. Сравняване на китайските и виетнамските експортни цени с нормалните стойности в държавата аналог
(118)
Съгласно методологията, използвана в първоначалното разследване, за установяване на нормалните стойности по отношение на изнасяните видове продукти, които не се продават на бразилския вътрешен пазар, бяха използвани цените на вътрешния пазар на видовете продукти с най-голямо сходство. Те бяха коригирани по подходящ начин, където беше необходимо.
(119)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цената и нейната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. По-специално бяха направени следните корекции:
(120)
Беше разгледано дали е оправдана корекция за разликите в нивата на търговия съгласно член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент. В този контекст беше установено, че нивото на търговията на вътрешните и външните пазари е различно. Вследствие на това бяха направени корекции в съответствие с член 2, параграф 10, букви г)-и) от основния регламент, за да бъдат отразени отстъпките, давани на търговците на едро на бразилския пазар, спрямо продажбите за търговци на дребно, направени единствено от тримата разследвани бразилски производители.
(121)
С оглед осигуряване на обективно сравнение между износа от Китай и Виетнам от една страна и продажбите на вътрешния пазар в Бразилия от друга страна, беше направена корекция в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, за да бъдат отразени разликите в комисионите, плащани на независимите агенти в Бразилия.
(122)
Съгласно член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент, беше направена корекция и за научноизследователска и развойна дейност и дизайн, за да бъдат отразени разходите, направени от бразилските производители в сравнение с китайските/виетнамските производители.
(123)
В предишното разследване беше направена и корекция съгласно член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент, за да бъдат отразени разликите в качеството на естествената кожа, използвана за производството на обувки. Беше установено, че в настоящото разследване не са необходими такива корекции поради сходното качество на естествената кожа, използвана от бразилските, китайските и виетнамските износители (вж. съображение 87).
(124)
Бяха направени и други корекции относно транспорта и застраховането съгласно член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент, във всички случаи, в които те бяха счетени за уместни, точни и подкрепени с доказателства.
(125)
Някои заинтересовани страни заявиха, че колебанията в обменния курс USD/EUR са оказали въздействие върху дъмпинговия марж и оправдават корекцията. Това твърдение следваше да бъде отхвърлено. Съгласно член 2, параграф 10, буква й) от основния регламент такава корекция може да бъде направена само когато е имало устойчиво движение в обменните курсове. Когато колебанията са свободни, както в случая с обменния курс USD/EUR, те редовно се повишават и понижават. В този случай не беше установено устойчиво движение и съответно не може да бъде разрешено извършването на корекция.
2.4. Определяне на дъмпинга за разследваните дружества в КНР
2.4.1. Определяне на дъмпинга за Golden Step
(126)
В случая на Golden Step сравнението на експортната цена с нормалната стойност, както беше обяснено в съображение 111 и следващите го, показа дъмпингов марж между 5 % и 16 %.
2.4.2. Определяне на дъмпинга за дружествата, на които не е дадено ТУПИ
(127)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент, дъмпинговият марж беше установен въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност по вид на продукта със среднопретеглената експортна цена по вид на продукта. За всички дружества, включени в представителната извадка, беше изчислен един среднопретеглен дъмпингов марж в КНР. Този дъмпингов марж беше приложен за всички останали производители износители в КНР.
(128)
Нивото на дъмпинга за цялата КНР беше установено като интервал между 35 % и 38 % от цената CIF на границата на Съюза в зависимост от използвания метод за изчисление за Golden Step, както беше обяснено в съображение 115.
(129)
С оглед на заключенията относно подбора на държавата аналог, беше направено и изчисление на дъмпинга чрез горепосочената методология, с тази разлика че бразилските нормални стойности бяха заменени със стойностите на съдействащите индонезийски производители. Вследствие на това изчисление беше установен дъмпингов марж между 19 % и 22 % в зависимост от метода на изчисление, използван за Golden Step.
2.5. Определяне на дъмпинга за разследваните дружества във Виетнам
(130)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент, дъмпинговият марж беше установен въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност по вид на продукта със среднопретеглената експортна цена по вид на продукта. Тъй като на нито едно от дружествата, включени в представителната извадка, не беше предоставено ТУПИ, за Виетнам беше изчислен един среднопретеглен дъмпингов марж. Този дъмпингов марж беше приложен за всички останали производители износители във Виетнам.
(131)
Беше установено, че нивото на дъмпинг за целия Виетнам е 43,8 % от цената CIF на границата на Съюза.
(132)
По същия начин както за КНР, беше направено и изчисление на дъмпинга чрез посочената по-горе методология, с тази разлика че бразилските нормални стойности бяха заменени с тези на съдействащите индонезийски производители. Изчисленият дъмпингов марж беше 28,4 %.
2.6. Заключения относно продължаването на дъмпинга от засегнатите държави
(133)
Някои заинтересовани страни заявиха, че износът от засегнатите държави е спаднал в периода между налагането на окончателните мерки през април 2006 г. и края на РПП. Беше заявено, че този спад е следствие от намаляването на производството и производствения капацитет в КНР и Виетнам, което се дължи на налагането на окончателните мерки, прехвърляне на производството от КНР и Виетнам в други държави или увеличаване на продажбите им на вътрешния пазар. Беше изказано и твърдението, че цените на вноса или са се повишили, или са останали стабилни. Страните заявиха, че поради това обемът на вноса и цените не могат да обосноват заключението за продължаване на дъмпинга със значителен обем по време на РПП.
(134)
Тези аргументи не променят заключението, че през РПП са установени значителни дъмпингови маржове и че тези маржове обхващат голям обем от внос с големи пазарни дялове в Съюза. Поради това беше заключено, че има продължаване на дъмпинга по отношение на разглеждания продукт с произход от КНР и Виетнам.
3. РАЗВИТИЕ НА ВНОСА ОТ КНР, В СЛУЧАЙ ЧЕ МЕРКИТЕ БЪДАТ ОТМЕНЕНИ
3.1. Общи забележки
(135)
Евентуалното развитие на вноса от КНР беше анализирано по отношение на очакваните цени и обем.
(136)
Като отправна точка бяха установени цените за РПП. Имаше налични данни от попълнените въпросници за представителната извадка (получени от 58 съдействащи производители износители), в които се съдържаха продажните цени за вътрешния пазар и експортните цени за пазара на Съюза и за пазарите на трети държави. Тази информация беше използвана, тъй като беше счетена за най-добрия източник на информация за цените, наличен за разглеждания продукт, за целите на сравняването на ценови показатели за различни пазари. Тези данни бяха счетени за представителни, тъй като обхващат 22 % от вноса на пазара на Съюза. На експортните цени за Съюза, включени в отговорите на въпросниците за представителната извадка, беше направена кръстосана проверка със статистическата информация, с която разполагаше Комисията, макар че не бе възможно статистическата информация да се използва за сравняване на цените, тъй като тя не обхващаше продажбите на вътрешния пазар на Китай и износа за трети държави.
(137)
Макар че данните, основани на Евростат, представляваха друг надежден източник, те не даваха възможност за сравняване на цени на различни пазари, както вече беше обяснено в съображение 67.
(138)
Цените за пазара на Съюза бяха получени от данните на включените в представителната извадка производители от Съюза. Разследването установи, че тези средни цени са от сравним вид с цените на внасяните обувки, защото:
-
засягаха сходния продукт,
-
бяха на същото ниво на търговия,
-
бяха сравними по отношение на термините Incoterms,
-
засягаха сравними количества.
(139)
Въздействието на някои нови събития след края на РПП също беше анализирано, защото беше счетено за достатъчно значително, за да засегне вероятността за продължаване на дъмпинга. Такъв анализ беше поискан и от заинтересованите страни.
3.2. Връзка между цените в Съюза и КНР
(140)
Отговорите на въпросниците за представителната извадка показаха, че цените на китайския вътрешен пазар, установени въз основа на собствените данни на износителите, са по-ниски от цените на пазара на Съюза. Следва обаче да се отбележи, че не беше възможно потвърждаването на данните от дружествата, които не бяха включени в представителната извадка (включително данни, свързани с продажби на вътрешния пазар). Поради това не беше възможно да се извърши подробен анализ на цените на вътрешния пазар на КНР. В допълнение, това не беше счетено за необходимо, като се има предвид цялостното заключение за продължаване на дъмпинга.
3.3. Връзка между експортните цени за трети държави и ценовото ниво в Съюза
(141)
Отговорите на въпросниците за представителната извадка демонстрираха, че цените, постигнати от китайските съдействащи дружества на големи пазари на трети държави, са по-ниски от преобладаващите цени на пазара на Съюза. Това отново показа, че китайските производители биха могли да изнасят по-големи количества за Съюза. Ако мерките бъдат прекратени, за китайските производители износители би било по-рентабилно да пренасочат износа си към Съюза. Тези данни за цените, постигнати от китайските съдействащи дружества на големи пазари на трети страни, не можеха да бъдат потвърдени обаче и поради това не беше направен по-нататъшен анализ.
(142)
Някои заинтересовани страни заявиха, че други пазари са станали по-привлекателни от пазара на Съюза. В подкрепа на това твърдение, една страна представи анализ на статистиката на китайската митническа служба. Анализът на Комисията обаче показа, че с изключение на пазара на САЩ, пазарът на Съюза остава най-привлекателният за китайските износители. Всъщност, износът се е увеличил през периода, обхванат в анализа на тази страна (т.е. от 2005 г. до 2008 г.). Ако антидъмпинговите мита бъдат отменени, пазарът на Съюза ще стане дори по-привлекателен и поради това обемът вероятно ще се увеличи.
3.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените в КНР
(143)
Отговорите на въпросниците за представителната извадка, получени от 58 китайски съдействащи дружества, показват, че експортните цени за големи пазари на трети държави са по-ниски от цените, които те са постигнали на вътрешния пазар. Тези данни обаче не можеха да бъдат потвърдени и поради това анализът не беше продължен.
(144)
Освен това нивото на експортните цени за трети държави, сравнени с нормалната стойност в Бразилия, показа, че тези експортни цени са като цяло значително по-ниски. Но отново поради причините, обяснени в съображение 140, тези данни не можеха да бъдат потвърдени и поради това анализът не беше продължен.
(145)
В заключение, наличните данни показаха вероятност за продължаване на дъмпинга.
3.5. Неизползван капацитет и стокови наличности
(146)
Всички китайски дружества в представителната извадка работят по системата производство по поръчка и поради това стоковите им наличности са съставени от готови стоки, на които предстои да бъдат изпратени. Системата за производство по поръчка се използва, защото секторът за производство на обувки следва да се приспособява към новите модни тенденции всеки сезон въз основа на поръчките от клиенти и не може да продава от стоковите наличности. Поради това, тъй като дружествата не разполагаха с реални стокови наличности, този елемент не може да се счита за съдържателен показател за анализ на вероятността за продължаване на дъмпинга.
(147)
Разследването установи, че неизползваният капацитет на всички 58 китайски дружества възлиза на около 9 % от общия им капацитет за производство на обувки. Това количество съответства на 14,5 милиона чифта за 58-те съдействащи дружества или около 65 милиона чифта за всички производители износители. Последната цифра представлява около 10 % от общото потребление на Съюза (както е посочено в таблица 3).
(148)
Беше направен анализ на вероятното използване на този свободен капацитет. Като се имат предвид горепосочените разлики в ценовите нива в Съюза, на китайския вътрешен пазар и в трети държави, вероятно е китайските дружества да имат стимул да използват свободния капацитет за износ в Съюза. Друг фактор, който прави пазара на Съюза привлекателен за китайските износители, е размерът му.
(149)
Освен това следва да се отбележи, че съществуващите производствени линии могат да бъдат използвани за производство на други видове обувки като STAF и обувки с горна част от текстилни материали, както и за разглеждания продукт. Дружествата, включени в представителната извадка, и другите съдействащи дружества в Китай, произвеждат големи количества обувки, които не са разглеждания продукт. Настоящото разделение между производството на разглеждания продукт и други обувки зависи от изискванията на клиентите и политиките за поръчки и доставки на вносителите на Съюза. Ако обаче мерките бъдат отменени, вносителите на Съюза със сигурност ще направят преоценка на политиките си за доставки и може да поръчват по-голяма част от разглеждания продукт от китайски производители. Това може да доведе до увеличаване на количествата от разглеждания продукт, които се изнасят в Съюза.
3.6. Практики за заобикаляне на мерките и усвояване
(150)
Както е установено с Регламент (ЕО) № 388/2008, действащите мерки, включващи КНР, бяха заобикаляни чрез доставки през Административен район със специален статут Макао. Вследствие обхватът на мерките беше разширен до доставки от разглеждания продукт, комплектовани във и транзитно прехвърлени през Административен район със специален статут Макао. Тези практики за заобикаляне на мерките показват колко привлекателен е пазарът на Съюза за китайските производители износители.
3.7. Заключение
(151)
Разследването показа, че ако мерките бъдат отменени ще има вероятност за продължаване на дъмпинга. Това заключение се основава на привлекателността на пазара на Съюза по отношение на обема, както и на сравнение на цените между пазарите на Съюза, Китай и трети държави.
(152)
Освен това няколко фактора, сред които сравнителните нива на цените, наличността на свободен капацитет, заобикаляне на мерките и способността да се премине от производството на други обувки към разглеждания продукт, предоставят доказателства за вероятното увеличение на внасяните количества, ако мерките бъдат отменени. От друга страна, други фактори като световната икономическа криза и тенденцията за прехвърляне на производството в други държави неизбежно ще намали до известна степен внасяните количества. Тези фактори са анализирани по-подробно в раздел 5 (Събития след РПП) по-долу.
(153)
Беше заключено, че вносът от КНР ще продължи да навлиза на пазара на Съюза в големи количества и че тези количества ще се продават на ниски, дъмпингови цени, така че съществува вероятност за продължаване на дъмпинга, ако се допусне мерките да бъдат прекратени.
4. РАЗВИТИЕ НА ВНОСА ОТ ВИЕТНАМ, В СЛУЧАЙ ЧЕ МЕРКИТЕ БЪДАТ ОТМЕНЕНИ
4.1. Общи положения
(154)
Вероятното развитие на вноса от Виетнам беше анализирано по отношение на очакваните цени и обем.
(155)
Като отправна точка бяха установени цените за РПП. Имаше налични данни от попълнените въпросници за представителната извадка (получени от 51 съдействащи виетнамски производители износители), в които се съдържаха продажните цени за вътрешния пазар и експортните цени за пазара на Съюза и за пазарите на трети държави. Тази информация беше използвана, тъй като беше счетена за най-добрия източник на информация за цените, наличен за разглеждания продукт, за целите на сравняване на ценови показатели за различни пазари. Тези данни бяха счетени за представителни, тъй като обхващат 82 % от вноса на пазара на Съюза. На продажните цени на Съюза, включени в отговорите на въпросниците за представителната извадка, беше направена кръстосана проверка със статистическата информация на разположение на Комисията (данни по Тарик). При все това, не беше възможно статистическата информация да се използва за сравняване на цените, тъй като не обхваща продажбите на вътрешния пазар на Виетнам и износа за трети държави.
(156)
Макар че данните, основани на Евростат, представляваха друг надежден източник, те не даваха възможност за сравняване на цени на различни пазари, както вече беше обяснено в съображение 67.
(157)
Цените за пазара на Съюза бяха получени от данните от включените в представителната извадка производители от Съюза. Разследването установи, че тези средни цени са от сравним вид с цените на внасяните обувки, защото:
-
засягаха сходните продукти,
-
бяха на същото ниво на търговия,
-
бяха сравними по отношение на термините Incoterms,
-
засягаха сравними количества.
4.2. Връзка между цените в Съюза и Виетнам
(158)
Отговорите на въпросниците за представителната извадка показаха, че цените на виетнамския вътрешен пазар, установени въз основа на собствените данни на износителите, са по-ниски от цените на пазара на Съюза. Следва обаче да се отбележи, че не беше възможно потвърждаване на данните от дружествата, които не бяха включени в представителната извадка (включително данни, свързани с продажби на вътрешния пазар). Поради това не беше възможно извършването на подробен анализ на цените на вътрешния пазар на Виетнам. Освен това, както и в случая с КНР, това не беше счетено за необходимо, като се има предвид цялостното заключение за продължаване на дъмпинга.
4.3. Връзка между експортните цени за трети държави и ценовото ниво в Съюза
(159)
Според данните от статистическата служба на Виетнам и митническата служба на Виетнам (календарна година 2008) около 50 % от износа на виетнамски обувки е направен за пазара на Съюза. Освен това информацията, получена от изготвянето на представителната извадка, показва, че по време на РПП съдействащите вносители също така са продавали много големи количества на пазари на трети държави.
(160)
Отговорите на въпросниците за представителната извадка демонстрираха, че цените, постигнати от виетнамските съдействащи дружества на големи пазари на трети държави, са по-ниски от преобладаващите цени на пазара на Съюза. Това показа, че виетнамските производители биха могли да изнасят по-големи количества за Съюза.
4.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените във Виетнам
(161)
Като се има предвид ниският обем на продажби, направен от производителите износители на вътрешния пазар във Виетнам, не може да се направи съдържателно заключение по отношение на това сравнение.
4.5. Неизползван капацитет и стокови наличности
(162)
Всички виетнамски дружества в представителната извадка работят по системата производство по поръчка и поради това единствените им стокови наличности са от готови стоки, на които предстои да бъдат изпратени. Системата за производство по поръчка се използва, защото секторът за производство на обувки следва да се приспособява към новите модни тенденции всеки сезон въз основа на поръчките от клиенти и не може да продава от стоковите наличности. Поради това се счита, че в този случай стоковите наличности не са особено съществен показател.
(163)
Разследването установи, че неизползваният капацитет на всички 51 съдействащи виетнамски дружества възлиза на около 17 % от общия им капацитет за производство на обувки. Това количество съответства на 34 милиона чифта за 51-те съдействащи дружества или около 42 милиона чифта за всички производители износители. Последната цифра представлява около 6 % от общото потребление на Съюза (както е посочено в таблица 3).
(164)
Беше направен анализ на вероятното използване на този свободен капацитет. Като се имат предвид горепосочените разлики в ценовите нива в Съюза и на пазари на трети държави, има вероятност виетнамските дружества да имат стимул да използват свободния капацитет за износ в Съюза. Това заключение е подкрепено от привлекателността на пазара на Съюза по отношение на размера му.
(165)
Освен това следва да се отбележи, че съществуващите производствени линии могат да бъдат използвани за производство на други видове обувки като STAF и обувки с горна част от текстилни материали, както и за разглеждания продукт. Дружествата, включени в представителната извадка, и другите съдействащи дружества във Виетнам, произвеждат големи количества обувки, които не са разглеждания продукт. Настоящото разделение между производството на разглеждания продукт и други обувки зависи от изискванията на клиентите и политиките за поръчки и доставки на вносителите на Съюза. Ако обаче мерките бъдат отменени, вносителите на Съюза ще направят преоценка на политиките си за доставки и може да поръчват по-голяма част от разглеждания продукт от виетнамски производители. Това може да доведе до увеличаване на количествата от разглеждания продукт, които се изнасят в Съюза.
4.6. Заключение
(166)
Освен продължаването на дъмпинга на високи нива, разследването показа, че ако мерките бъдат отменени, съществува вероятност за продължаване на дъмпинга. Това заключение се основава на привлекателността на пазара на Съюза по отношение на размера му.
(167)
Освен това, няколко фактора, сред които сравнителните нива на цените, наличността на свободен капацитет и способността да се премине от производството на други обувки към разглеждания продукт, предоставят доказателства за увеличение на внасяните количествата, ако мерките бъдат отменени. От друга страна, други фактори като световната икономическа криза и тенденцията за прехвърляне на производството в други държави неизбежно ще намали до известна степен внасяните количества. Тези фактори са анализирани по-подробно в раздел 5 (събития след РПП) по-долу.
(168)
Беше заключено, че вносът от Виетнам ще продължи да навлиза на пазара на Съюза в големи количества и че тези количества ще се продават на ниски, дъмпингови цени, така че съществува вероятност за продължаване на дъмпинга, ако се допусне мерките да бъдат прекратени.
5. СЪБИТИЯ СЛЕД РПП
(169)
Въздействието на събитията след РПП по отношение на КНР и Виетнам също бяха анализирани, защото бяха счетени за достатъчно значителни, за да окажат въздействие върху обема на разглеждания продукт, произвеждан в засегнатите държави и изнасян на пазара на Съюза, както и на цените му.
5.1. Световната икономическа криза
(170)
Кризата започна през втората половина на 2008 г. (т.е. след края на РПП). Някои страни заявиха, че тя ще окаже въздействие върху производството и износа (включително износа за Съюза) на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави поради намаляващото търсене на обувки на световния пазар и на пазара на Съюза.
5.2. Развитие на обема и цените на вноса след РПП
(171)
Още в самото начало следва да се отбележи, че твърденията, направени от страните по отношение на вероятното въздействие на събитията след РПП върху обема на износ от засегнатите държави и потреблението в Съюза, са противоречиви. Някои заинтересовани страни прогнозираха, че износът от засегнатите държави би могъл да спадне с до 25-30 % през 2009 г. в сравнение със стойностите от РПП. Други заинтересовани страни очакваха вносът да остане стабилен. Статистиката на Евростат, налична за първата половина на 2009 г., наистина показва спад от 25 % в обема на вноса от Китай и спад с 28 % в обема на вноса от Виетнам. По отношение на цените, статистиката на Евростат показва увеличение с 34 % за вноса на разглеждания продукт от Китай и увеличение с 26 % за вноса на разглеждания продукт от Виетнам. При все това, като се вземат предвид причините, посочени в съображение 67 по-горе, тези тенденции не могат да бъда счетени за представителни.
5.3. Пренасочване на доставките за внос в Съюза от КНР и Виетнам към други държави
(172)
Някои страни заявиха, че износът на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави ще спадне поради пренасочване на доставките от КНР и Виетнам към други държави като Индонезия, Камбоджа и Индия. Беше заявено, че процесът е започнал с налагането на мерките през април 2006 г. и ще продължи, ако мерките бъдат наложени отново след настоящото преразглеждане. Бяха посочени и други причини за подобно пренасочване, най-вече повишаването на производствените разходи. За Китай беше изказано твърдението, че причините са повишаването на разходите за труд, енергия и местните разходи за материали, както и законодателството, свързано с труда и екологията. Като възможна причина за пренасочването към други държави беше посочена и повишената стойност на RMB. За Виетнам беше изказано твърдението, че е налице пренасочване на доставките към други държави поради повишаващите се разходи за труд заедно със загубата на отстъпката от 3,5 % от ОСП от мита върху вноса за Съюза. Освен това беше заявено, че пренасочването на доставките от Китай и Виетнам е станало привлекателно поради подобрената конкурентоспособност в сектора на производството на обувки в държавите, които са новият източник на доставки. Също така беше заявено, че пренасочването е било улеснено от факта, че много производители в засегнатите държави са собственост на или се контролират от дружества в други части на Югоизточна Азия, като Тайван или Хонконг, и поради това че доставките на обувки за пазара на Съюза се контролират от големи вносители на Съюза, които са в състояние лесно да променят източниците си на доставка, когато е необходимо.
(173)
По отношение на КНР, макар и да беше очевидно, че някои износители са преместили част от производството си и могат да продължат да го преместват, за да намалят разходите си, преместването понякога е в други части на КНР (за сметка на крайбрежните провинции, които формират традиционната база за производство на обувки). Подобно преместване само по себе си не би довело до намаляване на производството и износа от КНР.
(174)
По отношение на Виетнам, не се счита за вероятно, че увеличението в митото с 3,5 % вследствие от делението на ОСП е от мащаб, който би предизвикал значително преместване на производството. Макар да не може да бъде изключено, че това деление може да окаже известно въздействие върху обема на износа от Виетнам, не е много вероятно то да засегне значително решенията за източника на доставка на големите вносители в Съюза. Припомня се, че въпреки налагането на антидъмпингови мита, много по-високи от 3,5 %, и Виетнам, и Китай запазват високи нива на внос в Съюза.
(175)
Поради това се счита, че всяко преместване на производство не би било от такъв мащаб, който драстично да промени решенията за източника на доставка на вносителите.
(176)
По отношение на вноса от други държави в Съюза, беше установено, че след налагането на антидъмпинговите мерки, вносът от някои азиатски държави се е увеличил. Това обаче не променя факта, че разглежданият продукт е продължил да се внася от двете разследвани държави в Съюза в значителни количества и на дъмпингови цени.
5.4. Развитие на потреблението на вътрешния пазар в Китай
(177)
Някои страни заявиха, че износът от КНР ще спадне поради увеличаването на потреблението на вътрешния пазар в Китай, насърчавано от политиките на китайските органи. Никоя от страните обаче не представи доказателства, които да позволят оценка на очаквания ръст в потреблението - тази оценка се затруднява още повече поради икономическата криза.
(178)
Макар да не е необосновано да се приеме, че икономическият ръст на Китай напоследък ще доведе до, най-малко в средносрочен план, увеличаване на потреблението на обувки на вътрешния пазар, не бяха представени данни, които да докажат, че този ръст би довел до (по-нататъшно) намаляване на износа за Съюза.
5.5. Заключение
(179)
Икономическата криза предизвиква намаляване на вноса в Съюза от засегнатите държави. При все това, не е необосновано да се приеме, че на определен етап ще последва възстановяване, което от своя страна ще доведе до по-висок обем на продажбите. Дори ако през 2009 г.бъдат постигнати най-високите прогнози от 25-30 %, като цяло обемът на внос от КНР би достигнал над 80 милиона чифта и би постигнал пазарен дял в Съюза от над 10 %, а обемът на внос от Виетнам би достигнал около 48 милиона чифта и би постигнал пазарен дял в Съюза от около 7 %.
(180)
По отношение на пренасочването на доставките за внос в Съюза, беше установено, че наблюдаваното преместване на производството към днешна дата не е оказало определящо въздействие и че няма данни, че в близко бъдеще би имало голяма промяна в наблюдаваните досега тенденции.
(181)
Износът от засегнатите държави за Съюза продължи да се извършва на дъмпингови цени през РПП. С оглед на икономическата криза и (очакваното) свиване на търсенето, както и в отсъствието на информация относно цените на вноса след края на РПП, която да посочва противното, не изглежда необосновано да се прогнозира, че износът ще продължи да се осъществява на дъмпингови цени.
(182)
С оглед на горепосочените заключения относно събитията през РПП и след края на РПП, се заключва, че съществува вероятност за продължаване на дъмпинга.
Г. КОМЕНТАРИ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ СЛЕД ОПОВЕСТЯВАНЕТО
(183)
След оповестяването на констатациите бяха получени редица коментари. Независимо от това нито един от тях не беше от естество да промени заключенията. Основните изтъкнати доводи бяха следните:
1. ИЗБОР НА СТРАНА АНАЛОГ
(184)
Няколко от страните отново изтъкнаха коментарите, направени от тях в хода на разследването по отношение на избора на страна аналог. Те отново изразиха становището, че изборът на Бразилия не е подходящ, inter alia, поради засилената защита посредством тарифи и неавтоматично лицензиране, по-високата степен на икономическо и социално развитие в сравнение с Китай и Виетнам, предполагаемото специализиране в производството на дамски обувки и твърдените дъмпингови практики. Комисията вече прие за сведение посочените доводи и подробно се произнесе по тях при оповестяването и в съображения 68-108 от настоящия Регламент. Анализът ясно показва, че в настоящия случай изборът на Бразилия за страна аналог беше най-целесъобразен.
2. ПРЕДСТАВИТЕЛНОСТ НА ИЗВАДКАТА
(185)
Някои от заинтересованите страни твърдяха, че извадката на износителите е в по-малка степен представителна, отколкото е посочено в съображения 15 и 18, тъй като дъмпинговият марж е изчислен въз основа на 4 месеца от 12-месечния РПП. Припомня се, че това е обичайно използваната от Комисията методика за изчисление в производства по преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, в хода на които следва да се определи дали е налице продължаване на дъмпинга или вероятност той да бъде повторен. Проверката на място потвърди, че 4-те месеца са представителни за пълния период от 12 месеца. Това заключение бе достигнато посредством съпоставянето на разходите и цените в данните, предоставени за 4-те месеца, с останалите 8 месеца. Освен това избраните 4 месеца са последните месеци от всяко тримесечие и поради това са равномерно разпределени в рамките на 12-месечния период. Поради това Комисията не е съгласна, че приложеният метод ограничава представителността на извадката.
3. КЛАСИФИКАЦИЯ НА ПРОДУКТА И СРАВНИМОСТ
(186)
Някои заинтересовани страни твърдяха, че, както се посочва в съображение 59, като е коригирала допуснатите от съдействащите износители грешки в ПКН, Комисията е променила методологията, използвана в първоначалния случай. Това твърдение е необосновано. Комисията коригира допуснатите от някои износители грешки в ПКН класификация, именно за да използва възприетата в предишния случай система ПКН.
(187)
Някои заинтересовани страни твърдяха, че е налице недостатъчна степен на пряко съответствие на ПКН и че методът, при който се прибягва до сходни ПКН, е опорочен. Това твърдение не може да бъде прието. Тази система беше приложена още при първоначалното разследване. В изпратените на страните в настоящото разследване конкретни актове за оповестяване, Комисията приложи таблици за съответствията, в които беше обяснено използването на всеки сходен ПКН. Използването на много сходни ПКН гарантира, че бразилските модели и моделите, продавани от страните износители, се сравняват по справедлив начин. Освен това, при необходимост нормалните стойности, които следват от сходните ПКН, бяха коригирани по подходящ начин. Също така нито една страна не направи коментар за евентуална неточност на използван най-сходен ПКН.
4. ИЗЧИСЛЯВАНЕ НА ДЪМПИНГА
(188)
Някои страни изтъкнаха, че изчисляването на дъмпинга, при което се използва Индонезия като страна аналог е опорочено, тъй като използваните данни не са били нито проверени, нито коригирани по подходящ начин. Комисията разгледа представените от индонезийски дружества данни, чието използване беше предложено от няколко страни. Тъй като не бяха поискани корекции, Комисията не счете за необходимо да прилага такива. Във всички случаи се припомня, че в този конкретен случай Индонезия беше използвана само за целите на кръстосаната проверка на констатациите, направени въз основа на Бразилия.
5. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
(189)
Няколко страни изтъкнаха, че намаляването на обема на вноса от Китай и Виетнам между 2005 и 2008 г. (което продължи след РП) и нарастването на цените на внесените продукти през същия период сочи, че няма вероятност от продължаване на вредоносния дъмпинг. Припомня се, че вносът от Китай и Виетнам има над 28 % пазарен дял в Съюза през РПП, който е твърде значителен. Отбелязва се, че в абсолютно изражение обемът на вноса от Китай и Виетнам е бил по-висок през РПП отколкото през ПРП, за който вече беше установен вредоносен дъмпинг. Освен това анализът на проверените данни за износителите от извадката показа, че от 2006 г. насам цените са се понижили.
(190)
Някои заинтересовани страни твърдяха, че производствените разходи в Китай и Виетнам са се повишили, като по този начин заплахата за конкуренцията от страна на тези дружества е намаляла. Комисията застъпва становището, че тъй като Китай и Виетнам нямат пазарна икономика, повишаването на разходите не води непременно до загуба на конкурентоспособност на световния пазар. Разследването показа, че и двете страни продължават да имат големи пазарни дялове на пазара на Съюза и поради това да представляват заплаха.
(191)
Някои страни посочиха, че докато Съюза прие, че след РПП вносът е намалял поради икономическата криза, това не беше възприето като решаващ елемент за вероятността от повтарянето на дъмпинга. Както бе обяснено в съображения 179-180, това не бе възприето като решаващ елемент, тъй като обемът на вноса след РПП продължава да е твърде висок и има голям дял на пазара на Съюза на дъмпингови цени. Това безспорно са показатели, че е много вероятно дъмпинга да продължи в бъдеще в значителен обем.
(192)
Някои от страните оспориха привлекателността на пазара на Съюза и изтъкнаха, че други целеви пазари, по-специално САЩ и отчасти Русия, представляват поне същия интерес за китайските и виетнамските износители. Освен това беше посочено, че изявленията на една страна относно очаквания значителен ръст на китайския пазар сам по себе си не са били надлежно взети под внимание. Комисията разгледа този въпрос и установи, че пазарът на Съюза продължава да е един от най-привлекателните пазари за китайските износители. Ако антидъмпинговите мита бъдат отменени, пазарът на Съюза ще стане дори по-привлекателен и поради това обемът вероятно ще се увеличи. По отношение на очакваното нарастване на потреблението в Китай, Комисията разгледа представените от тази страна доказателства, но счете че те не са достатъчни, за да доведат до промяна в заключенията. Дори ако може да се очаква такова нарастване, не са налице подкрепени с доказателства данни, че нарастването ще е в такъв мащаб, че да доведе до значително понижаване на износа. По посочените съображения, този довод следваше да бъде отхвърлен.
Д. ОПРЕДЕЛЕНИЕ НА ПРОИЗВОДСТВО НА СЪЮЗА
1. ПРОИЗВОДСТВО И СЪСТОЯНИЕ НА СЪЮЗА
(193)
Искането за преразглеждане беше подадено от СЕС от името на производители от Съюза, представляващи над 25 % от производството на Съюза за разглеждания продукт по време на РПП.
(194)
Една заинтересована страна заяви, че някои от членовете на СЕС, за които се предполага, че са подкрепили жалбата, сами са започнали да внасят голям обем от засегнатите държави. Също така беше заявено, че в Съюза вече не се извършва значително „действително“ производство. Във връзка с това не бяха представени доказателства в подкрепа на твърдението.
(195)
В този контекст бяха използвани цялата налична информация, включително информацията, предоставена в жалбата, данни, събрани от производителите от Съюза и националните асоциации преди и след започването на разследването, както и обща статистика за производството, за да се установи общото производство на Съюза и в помощ на разследването. Разследването разкри, че никой от производителите от Съюза, подали жалба, не следва да бъде изключен от определението за производство на Съюза, защото въз основа на информацията, получена чрез жалбоподателя, за никой от тях не беше установено да е свързан с производители износители в засегнатите държави и вносът от засегнатите държави, а ако е имало такъв, е бил минимален. За всяко разглеждано дружество този внос представлява най-много 25 % от производството му в Съюза.
(196)
Както беше посочено в съображение 23 и следващите го, беше установено, че едно от дружествата, включени в представителната извадка за производството на Съюза, е преустановило производството си в Съюза в разглеждания период. Беше разгледано дали това дружество следва да бъде изключено от определението за производство на Съюза. Тежестта на това дружество обаче беше минимална по отношение на цялото производство, както и по отношение на останалата част от представителната извадка (7). Поради това, дори ако това дружество беше изключено, не би имало промяна в цялостната картина по отношение на състоянието.
(197)
Като цяло разследването показа, че в Съюза продължава да има значително производство на обувки от естествена кожа, установено в няколко държави-членки, в които са заети около 262 000 души. Секторът за производство на обувки се състои от около 18 000 МСП, разположени предимно в седем европейски държави и съсредоточени в три основни държави производители.
(198)
Разследването обаче установи, че две дружества, принадлежащи към една и съща група, са свързани с производители износители в КНР и че самата група също е внасяла значителни количества от разглеждания продукт, включително от свързаните с нея производители в КНР. Поради това, тези дружества бяха изключени от понятието за производство на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(199)
Въз основа на горепосоченото беше установено, че цялото производство на производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент е 366 милиона чифта по време на РПП.
(200)
Като се има предвид, че производителите от Съюза, подкрепящи искането, осъществяват над 25 % от общото производство и в отсъствието на опозиция от същия или по-голям мащаб, се заключва, че искането се подкрепя от основна част от производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
2. РАЗВИТИЕ НА СТРУКТУРИТЕ НА ПРОИЗВОДСТВО НА СЪЮЗА
(201)
Данните от настоящия случай се отнасят за разширения съюз от 27 държави-членки, а не на 25-те държави, разгледани в първоначалния случай. Румъния, която се присъедини към Съюза през 2007 г., е значителен производител. Важна част от продукцията ѝ обаче е преобразуването на суровина срещу такса за услуга („производство на ишлеме“) за други дружества в Съюза. Поради това въздействието на действителното румънско производство върху цялото производство на Съюза и други показатели са ограничени. Същото ограничено въздействие може да се приложи и за България. Поради това разширяването не оказа значително въздействие в това отношение.
(202)
Секторът за производство на обувки в Съюза се характеризира с мрежи от микро (с по-малко от десет служители) и малки предприятия. Дружествата с над 500 служители са изключение и в тях е заета ограничена част от цялата работна сила в сектора. Микро и малките предприятия разполагат с предимството на повишена гъвкавост и приспособимост към промените в търсенето на пазара, но от друга страна са по-уязвими финансово спрямо международната конкуренция и от икономическия спад.
(203)
В сравнение с положението, установено в първоначалното разследване, структурите на производство са се променили по много начини. Под натиска на международната конкуренция, много производители изчезнаха, някои напълно, а други станаха дистрибутори на продукция от азиатски и по-близки държави (Босна, Хърватия, Мароко, Тунис, Сърбия). Други решиха да преместят части от производствения процес в рамките на Съюза (Румъния, Унгария, Полша).
(204)
Като част от процеса за промяна на бизнес модела, много стопански субекти също така обединиха производствените си съоръжения чрез интегриране в клъстери, основани чрез гъвкави договори за подизпълнение с други производители. Чрез тази система водещо дружество предоставя дизайна и суровината (която остава собственост на водещото дружество) и прехвърля в близките географски райони производството (или един или повече етапи от производството, като зашиване) в различни специализирани микро дружества, като им дава редовна сезонна дейност чрез договорени количества. В края на процеса водещото дружество плаща такса за извършената от подизпълнителите работа.
(205)
Част от производството също така претърпя промяна в бизнес модела, която се характеризира с преместване на производството към сегмента за висококачествени стоки, насочен към продукти с по-висока стойност. По този начин някои от най-големите производители от Съюза откриха нови възможности, като създадоха собствена марка. Когато е възможно, някои от производителите използват предприятия на франчайзинг само за една марка, други са успели да придобият части от независими предприятия за своята марка.
(206)
Много дружества в тази група освен това са променили дистрибуторската си политика в полза на продажбите на търговци на дребно (или дори собствена продажба на дребно) вместо да продават на търговци на едро. Като цяло тези промени показват сектор, в който съвместно съществуват различни бизнес модели.
(207)
Горепосочените промени към клъстерно производство, сегмент на по-висококачествени продукти и промени в дистрибуторската политика позволиха по-голяма гъвкавост и ефективност чрез обединяване на ресурси, за да използват икономии от мащаба. Това увеличи и способността им да получават необходимите финансови средства от банковата система.
(208)
Тези развития показват сектор, в който съвместно съществуват различни бизнес модели. Голяма част от производството все още е на много ранен етап от промяната на бизнес модела и е нужно още време за завършване на процеса. Втората група, която промени бизнес модела си, се увеличи значително през разглеждания период, но въпреки това не успя напълно да се възползва от намалението в броя на производителите на пазара, както би се очаквало при други условия.
Е. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
Таблица 3
Потребление на пазара на Съюза
2006 г.
2007 г.
РПП
Потребление (в хил. чифта)
724 553
690 285
674 826
Индекс: 2006 г. = 100
100
95
93
(209)
Очевидното потребление е намаляло със 7 % през разглеждания период, т.е. от 725 милиона чифта през 2006 г. на 675 милиона чифта по време на РПП.
(210)
Намаляването на потреблението следва да се разглежда заедно с паралелното повишаване на потреблението на други видове обувки извън обхвата на продукта (например от текстилни материали, гума и пластмаса). За сравнение, потреблението на обувки от текстилни материали, гума и пластмаса се е увеличило с 23 % в същия период. Това изглежда сочи известна степен на заместване между двете продуктови категории, свързано и с модните тенденции (навлизане на обувки със смесена изработка от синтетични материали и естествена кожа, или обувки от синтетични материали, наподобяващи естествена кожа). Като се има предвид обаче, че повишаването на потреблението на другите видове обувки е далеч по-високо (23 %) от намаляването на потреблението на обувки от естествена кожа (7 %), не може да се заключи, че текстилните и други материали са заместили обувките от естествена кожа до повече от ограничена степен. Освен това средната вносна цена на другите видове обувки е на половина по-малка от цената на обувките от естествена кожа и тази разлика в цената показва ясно, че ако съществуваше голяма взаимозаменяемост между двата вида, далеч по-скъпият сегмент на обувки от естествена кожа щеше да бъде заличен. Напротив, публично достъпно проучване на пазара (8) подчертава, че обувките от естествена кожа ще продължат да имат силна позиция на пазара. Всъщност изглежда, че сега потребителите купуват почти толкова обувки от естествена кожа колкото преди, но освен това купуват значително повече обувки от текстилни и синтетични материали.
2. НАСТОЯЩ ВНОС ОТ ЗАСЕГНАТИТЕ ДЪРЖАВИ
2.1. Обем на вноса и пазарен дял на разглеждания внос през РПП
Таблица 4
Общ обем на вноса от разследваните държави
ПРП
2005 г.
2006 г.
2007 г. (9)
РПП (9)
КНР (хил. чифта)
63 403
183 568
157 560
123 016
125 052
Индекс 2006 г.
100
78
79
Индекс: ПРП = 100
100
292
251
195
198
Пазарни дялове
8,8 %
22,9 %
21,6 %
17,8 %
18,5 %
Виетнам (хил. чифта)
102 625
100 619
79 427
62 503
68 852
Индекс 2006 г.
100
79
87
Индекс: ПРП = 100
100
98
77
61
67
Пазарни дялове
14,2 %
12,6 %
11,0 %
9,1 %
10,2 %
(211)
Общият внос от Китай е спаднал от 157 на 125 млн. чифта по време на разглеждания период, или от 21,6 % на 18,5 % на пазара на Съюза.
(212)
Както е показано по-горе обаче, в сравнение с ПРП след края на системата за квоти (1 януари 2005 г.) вносът от Китай се е увеличил значително въз основа на ниските цени на вноса. Нивото на вноса е намаляло след налагането на мерките, като през 2007 г. и през РПП се е стабилизирало на над 120 милиона чифта - почти два пъти повече от обема на вноса по време на ПРП.
(213)
Освен това, следва да се подчертае, че разследването за заобикаляне на мерките установи, че китайските дъмпингови продукти избягват митата и излагат на риск коригиращия ефект на мерките, като заобикалят горепосочените мерки през Макао по смисъла на член 13 от основния регламент. Това показва, че пазарът на Съюза продължава да е много важен за китайските производители износители.
(214)
Вносът от Виетнам е спаднал през разглеждания период от 79 на 69 милиона чифта. Въпреки този спад от над 13 % в сравнение с ПРП, нивото на внос остава значително и пазарният дял е общо взето стабилен около 10 % по време на РПП.
(215)
Общият внос от Китай и Виетнам възлиза на 237 милиона чифта през 2006 г., 185 милиона чифта през 2007 г. и 194 милиона чифта през РПП. Макар да има намаляване на обема през разглеждания период, нивото на внос все още е по-високо от нивото, довело да налагането на мерките (166 милиона). Съвместният пазарен дял на Китай и Виетнам е спаднал от 32,7 % на 28,7 % през периода, но и в този случай пазарният дял през РПП е значително по-висок от този през ПРП, който беше 23 %.
2.2. Кумулативна оценка на въздействието от разглеждания дъмпингов внос
(216)
Комисията разглежда дали въздействието от дъмпинговия внос от засегнатите държави следва да се разглежда кумулативно въз основа на критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. В този член е предвидено, че въздействието на вноса от две или повече държави, които едновременно са предмет на антидъмпингови разследвания, следва да се оценява кумулативно, само ако е определено, че a) установеният дъмпингов марж във връзка с вноса от всяка от държавите е над прага de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и обемът на вноса от всяка държава не е незначителен и б) кумулативната оценка на въздействието от вноса е уместна с оглед на условията за конкуренция между внасяните продукти и условията за конкуренция между внасяните продукти и сходния продукт на Съюза.
(217)
В това отношение първо беше установено, че дъмпинговият марж, определен за всяка от засегнатите държави, е по-висок от de minimis. Освен това обемът на дъмпинговия внос от всяка от държавите не е незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. В действителност, обемът на вноса за КНР и Виетнам представляваше съответно 18 % и 10 % от потреблението на Съюза по време на РПП.
(218)
Разследването също така показа, че условията за конкуренция както между продуктите на дъмпинговия внос, така и между продуктите на дъмпинговия внос и сходния продукт на Съюза са подобни. Беше установено, че независимо от произхода си, обувките с горна част от естествена кожа, произвеждани/продавани от засегнатите държави, и обувките, произвеждани/продавани от производството на Съюза, се конкурират, тъй като са сходни по отношение на основните си характеристики, взаимозаменяеми от гледна точка на потребителя и разпространявани чрез едни и същи дистрибуторски канали. Разследването също така разкри, че и за двете държави обемът на вноса се е развил паралелно: и двете държави са отбелязали спад във вноса си от около 10-25 % между 2006 г. и РПП. Цените на вноса от тези две държави също са от един и същ порядък. Освен това се установи, че тези цени подбиват цените на производството на Съюза на сравнимо ниво на търговията.
(219)
Въз основа на това беше заключено, че всички условия за кумулация са изпълнени и че съответно въздействието на дъмпинговия внос с произход от засегнатите държави следва да се оценява съвместно за целите на анализа на вредата.
2.3. Динамика на цените и ценово развитие на вноса на разглеждания продукт
Таблица 5
Динамика на цените от разследваните държави
2006 г.
2007 г.
РПП
КНР EUR/чифт
8,4
8,4
8,5
Индекс: 2006 г. = 100
100
99
103
Виетнам EUR/чифт
10,2
9,7
9,5
Индекс: 2006 г. = 100
100
96
94
Източник: Евростат.
(220)
Средните цени на вноса от Китай през разглеждания период са се запазили сравнително стабилни на около 8,4 EUR за чифт. Това е приблизително с 20 % по-високо от нивото на цената през ПРП (7,2 EUR). Средните цени на вноса от Виетнам са се понижили по време на разглеждания период и през РПП са близо до нивото от 9,2 EUR, което се наблюдава през ПРП. Оценката на тенденциите в средните цени обаче не взема предвид промените в продуктовия асортимент, които може да са възникнали през разглеждания период.
2.4. Подбиване на цените
(221)
Подходът за изчисляване на подбиването на цените следва подхода, използван в първоначалното разследване. Цените на вноса, включително антидъмпинговите мита, на включените в представителната извадка производители износители бяха сравнени с цените на производството на Съюза въз основа на среднопретеглените стойности за сравними видове продукти през РПП. Цените на производството на Съюза бяха коригирани към нивото франко завода и сравнени с цената CIF на вноса на границата на Съюза, плюс антидъмпингови мита и митнически задължения. Това сравнение на цените беше направено за сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирано, където е необходимо, и след приспадане на намаления и отстъпки. За обективно сравнение бяха направени корекции, които да отразят разходите, направени в Съюза от вносителите, като разходи за дизайн, подбор на суровини и др., които в противен случай не биха били отразени в цената на вноса. Това беше обосновано, тъй като внасяните обувки се произвеждат по поръчка въз основа на спецификациите (суровини, дизайн), предоставени от самите вносители.
(222)
Въз основа на цените на съдействащите производители износители, установеният марж на подбиване на цените по държава, изразен като процент от цените на производството на Съюза, е както следва:
Таблица 6
Марж на подбиване на цената
Държава
Подбиване на цената
КНР
31,9 %
Golden Step (КНР)
37,1 %
Виетнам
38,9 %
3. ВНОС ОТ ТРЕТИ ДЪРЖАВИ
3.1. Пазарен дял и цени на обема на вноса в РПП
Таблица 7
Обем на вноса от трети държави
Обем
2006 г.
2007 г.
РПП
Индия (млн. чифта)
50
55
56
Индекс: 2006 г. = 100
100
111
112
Пазарен дял
7 %
8 %
8 %
Индонезия (млн. чифта)
20
29
31
Индекс: 2006 г. = 100
100
144
158
Пазарен дял
3 %
4 %
5 %
Бразилия (млн. чифта)
21
22
21
Индекс: 2006 г. = 100
100
102
98
Пазарен дял
3 %
3 %
3 %
Тайланд (млн. чифта)
11
12
12
Индекс: 2006 г. = 100
100
108
107
Пазарен дял
2 %
2 %
2 %
Тунис (млн. чифта)
10
12
12
Индекс: 2006 г. = 100
100
124
130
Пазарен дял
1 %
2 %
2 %
Мароко (млн. чифта)
10
10
10
Индекс: 2006 г. = 100
100
99
98
Пазарен дял
1 %
1 %
1 %
Други - (млн. чифта)
63
67
59
Индекс: 2006 г. = 100
100
107
93
Пазарен дял
9 %
10 %
9 %
Общо (млн. чифта)
185
207
201
Индекс: 2006 г. = 100
100
112
109
Пазарен дял
26 %
30 %
30 %
Таблица 8
Стойности на вноса от трети държави
Стойности
2006 г.
2007 г.
РПП
Индия EUR/чифт
11,34
11,67
11,98
Индекс: 2006 г. = 100
100
103
106
Индонезия EUR/чифт
9,98
10,06
9,67
Индекс: 2006 г. = 100
100
101
97
Бразилия EUR/чифт
15,8
15,78
16,83
Индекс: 2006 г. = 100
100
100
107
Тайланд EUR/чифт
12,56
13,54
13,55
Индекс: 2006 г. = 100
100
108
108
Тунис EUR/чифт
12,76
13,2
13,39
Индекс: 2006 г. = 100
100
103
105
Тунис EUR/чифт
14,6
15,05
14,98
Индекс: 2006 г. = 100
100
103
103
Други EUR/чифт
14,64
14,25
15,26
Индекс: 2006 г. = 100
100
97
104
Други EUR/чифт
13,16
13,07
13,40
Индекс: 2006 г. = 100
100
99
102
(223)
Както се вижда по-горе, общият внос от трети държави се е увеличил в абсолютно изражение през разглеждания период. Целият внос се е увеличил от 185 млн. чифта през 2006 г. на 201 млн. чифта през РПП, а пазарният дял се е увеличил от 26 % на 30 % през РПП.
(224)
Цените от трети държави обаче са средно с 34 % по-високи от цените на Китай и 28 % по-високи от цените на Виетнам.
Ж. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА СЪЮЗА
1. ПРЕДВАРИТЕЛНИ ЗАБЕЛЕЖКИ
(225)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията анализира всички икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на производството на Съюза.
(226)
Както беше обяснено по-горе, като се има предвид особеността на сектора и големия брой производители от Съюза, подали жалби, следваше да бъдат използвани разпоредбите относно изготвянето на представителни извадки. За целта на анализа на вредата, показателите за вреда бяха установени на следните две нива:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажби, пазарен дял, заетост, производителност, ръст, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на нивото на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от националните асоциации на производителите от Съюза и отделните дружества. На тези фактори беше направена кръстосана проверка, където беше възможно, с цялата информация, предоставена от съответните статистически служби;
-
анализът на микроикономическите елементи (стокови наличности, продажни цени, паричен поток, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали, инвестициии възнаграждения) беше извършен за отделните дружества, т.е. на нивото на онези производители от Съюза, които бяха включени в представителната извадка.
2. МАКРОИКОНОМИЧЕСКИ ПОКАЗАТЕЛИ
2.1. Продукция, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 9
Производствен капацитет и използване на капацитета
2006 г.
2007 г.
РПП
Производство (хил. чифта)
390 314
383 692
365 638
Индекс: 2006 г. = 100
100
98
94
Капацитет (хил. чифта)
551 844
571 663
564 091
Индекс: 2006 г. = 100
100
104
102
Използване на капацитета
71 %
68 %
66 %
Индекс: 2006 г. = 100
100
95
92
Източник: Данни, свързани с ЕС27: Продком, потвърдено от данни от отделните производители, както и от асоциациите на производителите. Забележка: както беше обяснено по-горе в съображение 23, разследването разкри, че продукцията на производителите от Съюза, включени в представителната извадка, е с между 18-21 % по-ниска през разглеждания период в сравнение с първоначално посоченото поради състоянието на един определен производител. Въз основа на информацията в досието нямаше данни, че заключението за този производител би било приложимо за целия сектор. При все това, беше разгледана възможността заключението за по-малкото по обем производство да е валидно за цялото производство на Съюза. С оглед да се провери въздействието на тази възможност, ако се приложи за цялото производство на Съюза, беше направена кръстосана проверка въз основа на допускането за намаление от 20 % на общото производство на Съюза през разглеждания период. Отбелязва се, че разликата между обема на производството на представителната извадка, определен в разследването, и обема, посочен първоначално, остана стабилна през разглеждания период само с минимални колебания. Поради това беше заключено, че цялостната тенденция във факторите на вредата, свързани с настоящото разследване (пазарен дял, производителност и др.) няма да бъдат засегнати.
(227)
Производството е спаднало с 6 % през разглеждания период, като до голяма степен отразява спада в потреблението на обувки от естествена кожа, отбелязано през същия период.
(228)
Някои заинтересовани страни, представляващи вносители и търговци на дребно, заявиха без да представят доказателства, че спадът в производството в Съюза ще следва да се разглежда по-скоро като положителен показател, вместо като знак, че производството на Съюза продължава да понася вреда през разглеждания период. Според тези страни спадът в производството е последица от процес на съзнателно рационализиране на производството на Съюза, чрез който сегментът на по-нискокачествени стоки беше изоставен в полза на сегмента за стоки със средно и високо качество, в които производството на Съюза винаги е било конкурентоспособно.
(229)
В тази връзка обаче следва да се подчертае, както вече беше определено и в първоначалното разследване, че много производители от Съюза изчезнаха, тъй като не бяха в състояние да се конкурират с дъмпинговите стоки - не непременно поради присъща или структурна липса на конкурентоспособност. Поради това твърдението, че спадът в производството на Съюза следва да се разглежда като положителен показател, се отхвърля.
(230)
Една заинтересована страна заяви, че фактът, че използването на капацитета на производството на Съюза се е запазило стабилно, показва, че не е нанесена вреда.
(231)
Както вече беше заключено в първоначалното разследване, действителният капацитет в този сектор до голяма степен зависи от броя на наличните работници, отколкото от техническия капацитет на машините в производствената линия. Поради това капацитетът най-добре се измерва като се оцени нивото на заетостта, както е представено подробно по-долу в раздел 2.3. Във всеки случай противно на твърдението, изказано от страните, разследването показа, че използването на капацитета, когато се оценява от гледна точка на техническия капацитет, е спаднало от 71 % на 66 % през разглеждания период и аргументът, че стабилният процент на използване не е знак за вреда, поради това не може да бъде приет.
2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 10
Обем на продажбите и пазарен дял
2006 г.
2007 г.
РПП
Продажби (в хил. чифта)
302 784
298 116
279 865
Индекс: 2006 г. = 100
100
98
92
Пазарен дял
41,8 %
43,2 %
41,5 %
Индекс: 2006 г. = 100
100
103
99
(232)
През разглеждания период продажбите на производството на Съюза намаляха в абсолютно изражение с 8 %. Обаче с оглед на факта, че през същия период има спад на потреблението със 7 %, производството на Съюза въпреки това успя да запази пазарния си дял стабилен. При сравняване на състоянието с първоначалното разследване, по време на което се наблюдаваше спад в продажбите от 33 %, също така става ясно, че свободният спад на продажбите и пазарния дял спря след налагането на мерките.
(233)
Една заинтересована страна заяви, че не съществува вреда, тъй като производството на Съюза е увеличило пазарния си дял през разглеждания период. Разследването обаче показа, че пазарният дял на производството на Съюза е претърпял много малко промени през разглеждания период. Освен това, както беше посочено по-горе в раздел Д.2, можеше да се очаква рационализирането на производството и промяната на бизнес модела да позволят на дружествата, които остават, да увеличат съществено присъствието си на пазара. Фактът, че продажбите на производителите от Съюза са останали непроменени показва, че предизвиканият от дъмпинговия внос натиск продължава да бъде повод за загриженост.
(234)
Някои заинтересовани страни заявиха, че фактът, че производството на Съюза не е увеличило пазарния си дял след въвеждането на митата показва, че производството на Съюза не е успяло да се възползва от митата и че внесените продукти във всеки случай не са заместими с произвежданите в Съюза продукти.
(235)
Отново следва да се подчертае, че пазарният дял е само един от разглежданите показатели и че, както е посочено подробно по-долу относно останалите фактори, разследването е показало, че съществува значителна конкуренция между произвежданите в Съюза продукти и продукта, внасян от засегнатите държави. Въпреки че е вярно, че производителите от Съюза не успяха значително да увеличат пазарния си дял, големият спад в продажбите, установен при първоначалното разследване, беше преустановен и мерките позволиха на производителите от Съюза да стабилизират продажбите и пазарния си дял. По-нататъшното увеличаване на пазарния дял изглежда е било спряно от ценовия натиск, предизвикан в съществена степен от дъмпинговия внос, както е посочено в съображения 261-262.
(236)
Други заинтересовани страни заявиха, че производството на Съюза е отбелязало голямо подобрение по отношение на износа и поради това вредата вече не е налична.
(237)
Както е посочено в таблицата по-долу, разследването обаче противоречи на това твърдение и разкри, че износът на производството на Съюза през разглеждания период е показал слабо намаляване вместо увеличение.
(238)
Във всеки случай, следва да се отбележи, че износът възлиза само на 25 % от продажбите на производителите от Съюза. Поради това резултатите в рамките на Съюза все още остават най-важният фактор за определянето на финансовото състояние на производителите от Съюза. Освен това разследването не показа, че увеличаването на износа би провокирало спад в продажбите в Съюза.
(239)
С оглед на горепосоченото, аргументът, че подобрението в износа би неутрализирало вредата, понесена от производството на Съюза, не може да бъде приет.
Таблица 11
Износ на продукнти на Съюза
2006 г.
2007 г.
РПП
Износ на продукти на Съюза (в хил. чифта)
91 395
89 845
89 739
Индекс: 2006 г. = 100
100
98
98
Източник: Евростат.
2.3. Заетост
Таблица 12
Заетост
2006 г.
2007 г.
РПП
Обща заетост (в хил.)
267
264
262
Индекс: 2006 г. = 100
100
99
98
(240)
Производителите от Съюза осигуряват заетост на около 260 000 души, пряко участващи в производството на разглеждания продукт през РПП.
(241)
Една заинтересована страна заяви, че фактът, че нивата на заетост в производството на Съюза са се запазили стабилни показва, че вече не се понася вреда.
(242)
В този контекст се напомня, че оценката на вредата следва да бъде основана на анализ на всички уместни показатели, а не само на един изолиран фактор. Освен това разследването потвърди, че заетостта в производството на Съюза е отбелязала лек спад (- 2,0 %). Фактът, че голяма част от производството на Съюза премина към система на клъстерно производство, вероятно е помогнал нивата на заетост да не се понижат повече и е позволил да се запази важно ноу-хау в производствените дружества.
(243)
Друга заинтересована страна посочи, че по-скоро липсата на налична работна сила в Съюза, а не конкуренцията на вноса от засегнатите държави, е един от основните източници на проблеми, пред които е изправено производството на Съюза.
(244)
Като се има предвид обаче, че не бяха представени доказателства в подкрепа на това твърдение и тъй като заключенията от разследването не показват, че наличието на работна сила е съществен проблем за производителите от Съюза, този аргумент не може да бъде приет.
2.4. Производителност
Таблица 13
Производителност
2006 г.
2007 г.
РПП
Производителност
1 461
1 453
1 391
Индекс: 2006 г. = 100
100
99
95
(245)
В настоящото преразглеждане средната производителност през разглеждания период беше оценена въз основа на общата заетост, включително цялата работна сила на всички производствени съоръжения в една клъстерна система. През периода производителността е намаляла в умерена степен. Както беше посочено в раздел Д.2, производителността е свързана с цялостната структура и вида на обувките, произвеждани в дружествата, и може да се различава много в отделните държави и в отделните дружества. Поради това този спад не може да се счита за значителен.
2.5. Ръст
(246)
Между 2006 г. и РПП пазарният дял на производството на Съюза се запази стабилен, но като се има предвид намаляването на потреблението, производителите от Съюза понесоха загуби в продажбите в абсолютно изражение.
2.6. Размер на дъмпинговия марж
(247)
Що се отнася до въздействието върху производството на Съюза на размера на действителния дъмпингов марж с оглед обема и цените на вноса от засегнатите държави, това влияние не може да се счита за незначително.
2.7. Възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг или субсидиране
(248)
Антидъмпинговите мерки срещу вноса на някои обувки с горна част от естествена кожа с произход от КНР и Виетнам бяха наложени през октомври 2006 г. През този период беше установено само частично възстановяване на състоянието на производителите от Съюза, както подробно е посочено по-долу.
3. МИКРОИКОНОМИЧЕСКИ ПОКАЗАТЕЛИ
3.1. Складови наличности
Таблица 14
Складови наличности
2006 г.
2007 г.
РПП
(в хил чифта)
163
120
198
Индекс: 2006 г. = 100
100
73
121
Източник: проверени отговори на въпросници.
(249)
Складовите наличности са останали незначителни в размер на около 2 % от продукцията. Припомня се, че значението на този показател не следва да се надценява, тъй като производството на този вид продукт се осъществява по поръчка и складовите наличности в определен момент са резултат от продадени, но все още недоставени стоки.
3.2. Продажни цени
Таблица 15
Продажни цени
2006 г.
2007 г.
РПП
EUR/чифт
26,6
29,5
34,6
Индекс: 2006 г. = 100
100
111
130
Източник: проверени отговори на въпросници.
(250)
През периода продажните цени се увеличиха с 30 %. Това увеличение е в резултат на два основни фактора. От една страна, то е в резултат на промените в бизнес модела, както е посочено по-горе; от друга страна, то е в резултат на увеличаването на разходите, което се дължи основно на суровините.
3.3. Паричен поток, рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Таблица 16
Паричен поток - рентабилност - възвръщаемост на инвестициите
2006 г.
2007 г.
РПП
Паричен поток (в хил. EUR)
7 720
13 101
13 337
Индекс: 2006 г. = 100
100
170
173
% на печалбата от нетния оборот
1,3 %
3,4 %
3,0 %
Индекс: 2006 г. = 100
100
261
231
Възвръщаемост на инвестициите
9,5 %
22,8 %
20,5 %
Индекс: 2006 г. = 100
100
240
217
Източник: проверени отговори на въпросници.
(251)
Нивото на печалбите на производството на Съюза през разглеждания период се е подобрило от 1,3 % през 2006 г. на 3 % през РПП. Подобрението на печалбата е оказало влияние върху динамиката на паричния поток и възвращаемостта на инвестициите. Това обаче следва да бъде разглеждано в контекста на значително влошаване и ниски нива на инвестициите при първоначалното разследване.
(252)
Някои заинтересовани страни заявиха, че реализираната печалба на производството на Съюза се е подобрила значително и че тази печалба всъщност е значително по-висока от целевата печалба от 6 %, установена в първоначалното разследване. Поради това беше заявено, че вече не съществува вреда, независимо от състоянието на останалите показатели за вреда.
(253)
В този контекст следва да се отбележи, че макар да е вярно, че нивото на рентабилност се е увеличило, разследването разкри, че производството на Съюза не е успяло да достигне целевата печалба от 6 %, определена в първоначалното разследване. Можеше да се очаква по-ясно изразено увеличение в нивото на печалба, не на последно място, когато се вземат предвид усилията на голяма част от производството да премине към нови бизнес модели. Това показва, че производството все още е в нестабилно състояние от гледна точка на рентабилността. Поради това аргументът, че нивото на печалбите показва, че производството на Съюза вече не понася вреда, следва да бъде отхвърлен.
3.4. Способност за привличане на капитали
(254)
Разследването показа, че малките и средните предприятия, които на практика съставляват целия сектор, поради все още нестабилното си финансово положение не са в състояние да предоставят достатъчни банкови гаранции и поради това срещат трудности при привличането на нови капитали.
3.5. Инвестиции
Таблица 17
Инвестиции
2006 г.
2007 г.
РПП
(в хил. EUR)
9 019
13 777
20 979
Индекс: 2006 г. = 100
100
153
233
Източник: проверени отговори на въпросници.
(255)
Макар че през разглеждания период инвестициите наистина са се увеличили, в абсолютно изражение те представляват едва 6 % от оборота през РПП. Освен това увеличението е повлияно от направени по изключение инвестиции в сгради от един от производителите от Съюза, включен в представителната извадка. В противен случай нивото на инвестициите през референтния период щеше да бъде стабилно и на ниски нива. Както и преди, това следва да бъде разглеждано в контекста на значително влошаване и ниски нива на инвестициите при първоначалното разследване.
3.6. Възнаграждения
Таблица 18
Възнаграждения
2006 г.
2007 г.
РПП
Заплати и възнаграждения (в хил. EUR)
21 305
23 186
23 855
Индекс: 2006 г. = 100
100
109
112
Средни заплати и възнаграждения на човек (в EUR)
21 826
21 418
21 897
Индекс: 2006 г. = 100
100
98
100
Източник: проверени отговори на въпроси.
(256)
Средното възнаграждение се запази непроменено през разглеждания период, което показва, че действителните заплати се понижават и не следват нормалното си развитие. Това само показва допълнително нивото на натиск, което изпитват производителите от Съюза.
4. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВРЕДАТА
(257)
Както стана ясно от горепосоченото, беше установено, че не всички посочени в основния регламент фактори имат пряко отношение към състоянието на производството на обувки в Съюза при определянето на вредата. По-специално, като се има предвид, че производството се извършва по поръчка, стокови наличности обикновено или няма или представляват изпълнени поръчки, които все още не са доставени/фактурирани и поради това беше установено, че нямат особено значение за анализа на вредата. По подобен начин, тъй като секторът остава трудоемък, производственият капацитет не е технически ограничен и зависи основно от броя на наетите от производителите работници.
(258)
Анализът на макропоказателите с по-пряка връзка със състоянието на производството на Съюза показва, че производството на Съюза, както и обемът на продажбите са намалели с приблизително един и същ процент през разглеждания период. Следователно продажбите, пазарният дял и заетостта на производителите от Съюза са останали стабилни. Производителността е намаляла, но само в умерена степен. Като цяло, макар да можеше да се очаква преминаването към нов бизнес модел да увеличи продажбите и продукцията на производителите от Съюза, които остават, също така е ясно, че резкият икономически спад, който понесе производството преди налагането на мерките, спря след тяхното налагане. Това позволи на голяма част от производството на Съюза също така да промени бизнес модела посредством рационализиране на производствените процеси чрез разработване на специализирани клъстери, преминаване към по-висок продуктов сегмент, както и преминаване от разпространение на едро към пряко снабдяване на търговци на дребно.
(259)
Анализ на съответните микропоказатели също подкрепя частичното възстановяване на производството на Съюза, като показва увеличение на продажните цени, паричните инвестиции и печалбата. Въпреки това производството все още не може да се възстанови до нормалното ниво на печалба и инвестиции и продължава да изпитва проблеми с привличането на капитали и в развитието на заплатите, което показва, че състоянието все още е нестабилно и че вредата не е напълно отстранена.
(260)
Като цяло разследването разкри, че производството на Съюза продължава да понася съществена вреда.
5. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ ЗАСЕГНАТИТЕ ДЪРЖАВИ И ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
5.1. Въздействие на дъмпинговите продукти от засегнатите държави
(261)
Въпреки че общият обем на вноса от засегнатите държави е намалял през разглеждания период, обемът през РПП все още далеч надвишава обема от първоначалното разследване. В случая с Китай нивата са почти два пъти по-високи от нивата през ПРП и макар обемът на вноса от Виетнам да е намалял през същия период, неговото присъствие на пазара все още е значително с пазарен дял от около 10 %.
(262)
Анализ на цените на вноса от засегнатите държави през разглеждания период показва, че цените на вноса от Китай са останали стабилни, докато цените на вноса от Виетнам са се понижили. В сравнение с цените от ПРП, китайските цени са се увеличили с около 20 %, но цените на вноса от Виетнам са близки до цените, установени в ПРП. Въпреки разликите в продуктовия асортимент и съображенията относно нивото на търговия е ясно, че средните цени на вноса от 8,6 EUR за КНР и 9,51 EUR от Виетнам продължават да предизвикват сериозна загриженост сред производителите от Съюза, чиито средни цени са доста над 30 EUR. Това става дори по-ясно, когато се разгледат нивата на подбиване на цените, които са се увеличили драстично в сравнение с ПРП. За Китай нивата на подбиване на цените са се увеличили от 13,5 % на 31,9 % през този период, а за Виетнам съответното увеличение е от 15,9 % на 38,9 %.
5.2. Заключение относно въздействието на дъмпинговите продукти от засегнатите държави
(263)
Въз основа на горепосоченото следва да се заключи, че вносът от засегнатите държави както по отношение на обема, така и на цената продължава да оказва негативно въздействие върху резултатите на производителите от Съюза.
5.3. Въздействие на други фактори
(264)
Комисията анализира задълбочено дали други известни фактори освен дъмпинговия внос биха могли да имат отношение към продължаването на вредата за производителите от Съюза, за да се увери, че възможната вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
5.3.1. Липса на конкуренция между обувките, произведени в Съюза, и обувките, внесени от засегнатите държави
(265)
Някои заинтересовани страни заявиха, че няма връзка между вноса от засегнатите държави и резултатите на производството на Съюза. По-специално беше изказано мнението, че не съществува заменяемост между продукта, произведен в Съюза, и разглеждания продукт. Според тези страни няма конкуренция между обувките от естествена кожа, произведени в Съюза, и внасяните от Китай и Виетнам обувки, тъй като първите обикновено се пласират в пазарните сегменти със средно до високо качество, докато вторите са предназначени предимно за сегментите със средно до ниско качество. Фактът, че производството на Съюза не е успяло да си възвърне пазарния дял след налагането на мерките, беше използвано като доказателство за това. Общото подобрение по отношение на другите показатели за вреда вместо това е последица от промяната на бизнес модела от страна на производството на Съюза, поради което намаляването на производството и преминаването към производство с по-висока добавена стойност смекчава вредата, която преди е понасяло част от производството на Съюза. Относно затрудненията, които е изпитала другата група производители от Съюза се твърдеше, че те са причинени по-скоро от неспособността за приспособяване отколкото от дъмпинговия внос от засегнатите държави.
(266)
Разследването показа, че макар част от производството на Съюза да се премества и към сегмента на по-висококачествените стоки, то все още заема части от ниския сегмент и голяма част сегмента на стоки със средно качество. Ако бъде разгледан дъмпинговият внос, става ясно, че той обхваща не само сегмента на стоките с ниско качество, но и сегмента на стоките със средно качество, а в някои случаи дори сегмента на стоките с по-високо качество. С други думи, съществува значителна конкуренция между обувките от естествена кожа, произведени в Съюза, и обувките, внесени от засегнатите държави.
(267)
Бяха изказани и мнения, че няма конкуренция между производителите от Съюза и разглежданите износители, тъй като производителите от Съюза са се съсредоточили върху продукти за определена пазарна ниша и не предлагат пълната гама специализирани обувки като туристически обувки, обувки за боулинг и ортопедични обувки. В този контекст следва обаче да се отбележи, че тези специализирани обувки формират само малка част от разглеждания продукт и поради това въздействието не може да бъде значително. Във всеки случай, разследването показа, че противно на твърдението, тези специализирани обувки се произвеждат в Съюза, макар и в ограничени количества, и са в пряка конкуренция с вносните специализирани обувки. Освен това, както е посочено по-горе, в момента се наблюдава увеличаване на конкуренцията между много от тези специализирани обувки и класическата „кафява обувка“, традиционно произвеждана от производството на Съюза.
(268)
Що се отнася до сравнението между производството на Съюза и вноса от засегнатите държави по отношение на възрастта и пола, разследването показа, че в Съюза се произвеждат значителни количества мъжки, дамски и детски обувки. Фокусът е насочен върху дамските обувки, които представляват около 55 % от производството, докато мъжките и детските обувки съставляват съответно 35 % и 10 %. В разбивката по възраст и пол за обувки, внесени от засегнатите държави, цифрите се различават, като по-специално фокусът е насочен най-вече върху детските обувки - около 25 %. Въпреки тези различия, ясно е, че и трите категории обувки се продават на пазара на Съюза в значителни количества от производството на Съюза, както и от износители.
5.3.2. Липса на ефективност на производителите от Съюза, структурни недостатъци и въздействие на глобализацията.
(269)
Една страна, представляваща интересите на потребителите, заяви, че дъмпингът, за който се правят твърдения, не е оказал въздействие върху състоянието на производството на Съюза, и не нелоялната търговия, а по-скоро тенденцията към глобализация и преместването на производството в държави с по-ниски разходи е в основата на загубата на работни места и затварянето на фабрики в Съюза.
(270)
Няколко други заинтересовани страни също посочиха неспособността на производството на Съюза да се възползва от мерките и въздействието на промяната в бизнес модела сред производителите от Съюза като доказателство в подкрепа на твърдението, че няма връзка между вноса и резултатите на производството на Съюза.
(271)
Според тези твърдения производството на Съюза е структурно неспособно да се конкурира на пазара на масовото производство до голяма степен поради липса на необходимата работна сила и разходите за нея. Като последица значителна част от производството на Съюза премина към нов бизнес модел и инвестира в продуктово новаторство и подобряване на продуктите, за да измести фокуса от сегмента на продукти с ниско до средно качество към сегмента на продукти със средно до високо и луксозно качество. Дружествата, които са се насочили към продукти от определена пазарна ниша с по-висока добавена стойност, също показват добро ниво на производствени резултати. От друга страна, онези дружества, които не са успели да отговорят на глобализацията, продължават да показват слаби резултати. Според този аргумент състоянието на производителите от Съюза следователно следва да бъде разглеждано като последица от собствената им бизнес стратегия и не е свързано с вноса от засегнатите държави.
(272)
Както беше посочено по-горе в раздел Д.2 и Ж.4, разследването наистина разкри разнородна картина на състоянието на производството на Съюза. Части от производството произвеждат обувки без марка в сегмента на стоки с ниско до средно качество и продават чрез търговци на едро, вместо пряко на търговците на дребно. Това не означава обаче, че тези дружества са неефективни по своята същност. От разследването става ясно, че независимо от конкурентната си позиция, затрудненото положение, в което се намират, се дължи в съществена степен на дъмпинговия внос. Като последица те са в изключително затруднено финансово положение и състоянието им се е влошило рязко по време на разглеждания период. Много от тези дружества полагат усилия да се преориентират към сегмента на стоки със средно до високо качество и да променят дистрибуторските канали, но настоящият натиск, предизвикан от дъмпинговия внос, поставя изключителни затруднения пред този процес.
(273)
Въпреки подчертаното подобрение и приспособяване на бизнес модела, дружествата, които са преразгледали бизнес модела си, не достигат целевата печалба от 6 %, както е установено в първоначалното разследване. Това показва, че тази група също е засегната от цялостния натиск на спада, изпитван от всички сегменти вследствие на дъмпинговия внос. Поради това изглежда, че тази група е можела да се възстанови напълно, ако не е била поставена под натиска за понижение на цените, причинен от продължилия (и дори увеличен) внос на дъмпингови обувки от естествена кожа.
(274)
Фактът, че дори преминалите към нов бизнес модел дружества все още са засегнати от вредния дъмпинг, въпреки че са изключително ефективни по отношение на обединяването на ресурси и специализирането, подсказва, че липсата на ефективност и структурните проблеми в производството не нарушават връзката между дъмпинга и понесената вреда.
5.3.3. Въздействие на вноса от трети държави
(275)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че разрастващият се сектор на производството на обувки в трети държави е увеличил драстично износа за Съюза. В тази връзка беше заявено, че вносът от трети държави е оказал значително въздействие върху състоянието на производството на Съюза по време на разглеждания период и ще бъде също толкова важен при анализа на вероятното продължаване или повтаряне на вредата, ако мерките бъдат прекратени. Според тези страни прекратяването на мерките ще засегне баланса между вноса от засегнатите държави и вноса от други държави, тъй като двата източника могат да бъдат взаимно заменени. Поради това прекратяването на мерките няма да окаже влияние върху производството на Съюза.
(276)
В тази връзка разследването показа, че вносът от трети държави с ниски цени, като Индия и Индонезия, е голям и се увеличава. Секторът за производство на обувки до голяма степен е организиран в международни групи, които имат различни производствени бази в различни държави. Това позволява известна степен на гъвкавост за преместване на производството щом бъде създадена производствена база в други държави. Разследването показа, че установяването в нова държава би могло да се осъществи за период от една до две години.
(277)
По отношение на пазарния дял, изгубените от Китай и Виетнам дялове може да са били заети от други държави износителки - по-специално от Индия и Индонезия. Въздействието от техните цени обаче не е сравнимо с въздействието на цените на вноса от Китай и Виетнам. Макар да не се взема предвид разликата в продуктовия асортимент, разликата в цените е особено голяма в случая с Индия, където средната експортна цена е с 25,8 % по-висока от средната експортна цена на обувки, внесени от Виетнам, и с 40,3 % по-висока от средната експортна цена на обувки, внесени от Китай. Поради това въздействието им върху производството на Съюза е значително по-слабо изразено. Средната експортна цена на обувки, внасяни от Индонезия, е с 13,2 % по-висока от средната експортна цена на обувките, внасяни от Китай, и сравнима със средната експортна цена на обувките, внасяни от Виетнам. Въпреки това, обемът на вноса от Индонезия все още означава, че относителното му въздействие би следвало да е ограничено. С оглед на горепосоченото, сравнителният обем и по-високите цени на вноса от други азиатски държави не позволяват да се заключи, че тяхното въздействие би било достатъчно да наруши връзката между вредата, понесена от производството на Съюза, и големия обем на дъмпинговия внос от Китай и Виетнам.
5.3.4. Въздействие на промените в потреблението и предпочитанията на потребителите и въздействие на промените в структурата на сектора за търговия на дребно в Съюза
(278)
Беше заявено също, че слабите резултати на производството на Съюза не следва да се свързват с вноса от засегнатите държави, а по-скоро с намаляването на потреблението в Съюза. Твърди се, че това намаляване на потреблението е свързано с промените в модните тенденции, които са преминали от официални към по-всекидневни обувки. Вследствие на това потребителят е променил предпочитанията си в полза на сегмента с по-ниски цени, който обикновено е представляван от вноса от трети държави.
(279)
В тази връзка разследването показа, че се наблюдава намаляване на потреблението на разглеждания продукт. Ако обаче имаше пълна взаимозаменяемост между обувките от естествена кожа и обувките от други материали, това намаляване щеше да е много по-ясно изразено. Намаляването на потреблението и промените в предпочитанията на потребителите поради това изглежда сами по себе си не са фактор, който би нарушил причинно-следствената връзка.
(280)
Разследването показа също, че в търговията на дребно на обувки са се появили нови звена с намаляване на дела на традиционния магазин за обувки и увеличаване на дела на няколко нови вида търговски обекти, сред които универсални магазини, магазини за облекла, както и супер/хипермаркети, в които се осъществява значителна част от продажбите, вероятно над 40 %.
(281)
Също така беше заявено, че този висококонкурентен сценарий оказва натиск за намаляване на цените и че този ефект има по-голямо въздействие върху производството на Съюза, отколкото дъмпинговият внос. Въпреки че самият натиск от сектора на търговията на дребно не може да бъде изключен като фактор, който може да окаже въздействие върху производството на Съюза, следва също така да се има предвид, че тази структура зависи от намирането на доставчици, които могат да снабдяват на толкова ниски цени. Големият обем на дъмпинговите продукти със сигурност е основен фактор за развитието и поддържането на този ценови натиск. Освен това, фактът, че производителите от Съюза са успели да повишат цените, също би показало, че въздействието на промените в структурата на търговията на дребно не е от такъв характер, че да наруши връзката между вредата и дъмпинговия внос.
5.3.5. Въздействие на резултатите от износа на производителите от Съюза
(282)
Слабите резултати на износа на производството на Съюза, свързани с високата стойност на еврото спрямо щатския долар, също се изтъкват като причина за вредата, понесена от производството на Съюза, и поради това тази причина следва да се разграничи от въздействието на вноса от засегнатите държави.
(283)
Въпреки това, едно сравнение между общите цени на вътрешния пазар и целия износ по-скоро би показало, че експортните цени на производителите от Съюза са се повишили с около 12 % през разглеждания период и че тези цени по време на РПП са били с около 20 % по-високи от цените на вътрешния пазар. Обемът на износа се е запазил стабилен и е поел около 25 % от производството. Като се има предвид, че разследването показа, че износът на производителите от Съюза се е понижил съвсем слабо, не може да бъде потвърден аргументът, че резултатите от износа са причината за вредата за Съюза.
5.4. Заключение относно въздействието на други фактори
(284)
Както стана ясно от гореизложеното, няколко заинтересовани страни заявиха, че фактори, различни от дъмпинговия внос, са основната причина за вредата за производството на Съюза.
(285)
Съответните други фактори бяха установени и внимателно анализирани. Фактите в този случай обаче показват, че никой от другите известни фактори, разгледани поотделно или заедно, не биха нарушили причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от производителите от Съюза.
З. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ПРЕДВИЖДАНИТЕ ЕФЕКТИ НА ОБЕМИТЕ И ЦЕНИТЕ В СЛУЧАЙ НА ОТМЯНА НА МЕРКИТЕ ВЪРХУ СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА СЪЮЗА
(286)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент, вносът от разглежданите в момента държави беше оценен, за да се установи дали съществува вероятност за продължаване на вредата.
(287)
По отношение на вероятното въздействие върху производството на Съюза от изтичането на срока на действащите мерки бяха разгледани следните фактори в съответствие с елементите, обобщени по-горе относно вероятността за продължаване на дъмпинга.
1.1. КНР
(288)
Както беше заключено по-горе в съображения 261-262, вносът на голям обем на дъмпингови цени от КНР продължи през РПП.
(289)
Анализ на капацитета и развитието на вътрешния пазар в КНР разкри също, че този вече висок обем на износ би продължил, ако мерките бъдат прекратени. Дори в случай че, както се твърди, вносът намалее с до 30 % вследствие на спада на пазара, обемът все пак ще остане много голям.
(290)
Беше заключено също, че поради по-високото си ценово ниво в сравнение с китайския вътрешен пазар, както и пазари на трети държави, Съюза ще продължи да представлява привлекателен пазар за износа от Китай, ако се допусне мерките да бъдат отменени. Макар да не може да се изключи определено увеличаване на експортната цена, беше заключено, че този износ ще продължи да има дъмпингов характер.
(291)
Наблюдаваните значителни нива на дъмпинг и подбиване на цените сочат, че обемът на износа за Съюза, посочен по-горе, би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителите от Съюза.
(292)
Комбинираното въздействие на тези обеми и цени като такова може да доведе до влошаване на вече рисковото положение на производителите от Съюза.
1.2. Виетнам
(293)
В случая на Виетнам през РПП също беше установено продължаване на дъмпинга в големи обеми.
(294)
Също така беше заключено, че Съюза продължава да бъде най-важният пазар за виетнамските износители и че това вероятно ще продължи, в случай че мерките бъдат прекратени.
(295)
Като се има предвид наличието на значителен свободен капацитет и при отчитане на ценовите нива в Съюза в сравнение с тези на виетнамския вътрешния пазар, както и на други експортни пазари, се очаква вносът на дъмпингови продукти да се увеличи допълнително при прекратяване на мерките. Както в случая с Китай, дори ако вносът, както се твърди, намалее в резултат на икономическия спад, обемът на вноса все пак ще остане твърде значителен.
(296)
Както в случая с КНР, установеното значително ниво на дъмпинг и подбиване на цените показва, че посоченият по-горе обем на износа към Съюза ще бъде осъществен на дъмпингови цени, които ще бъдат значително по-ниски от цените и разходите на производителите от Съюза. По същия начин, комбинираното въздействие на тези обеми и цени като такова може да доведе до влошаване на вече рисковото положение на производителите от Съюза.
2. АРГУМЕНТИ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ СТРАНИТЕ
(297)
Няколко заинтересовани страни представиха мнения, че други фактори, различни от дъмпинговия внос от засегнатите държави, биха поставили под въпрос вероятното въздействие на дъмпинговия внос върху състоянието на производството на Съюза в бъдеще.
(298)
Представените фактори до голяма степен вече бяха разгледани в раздел Ж.5 относно вредата и поради това не е необходимо да бъдат повтаряни в настоящия раздел. Някои от аргументите обаче се свързват със събития след РПП и поради това са предмет на допълнителен анализ по отношение на вероятното им бъдещо въздействие.
2.1. Вероятно въздействие на спада на пазара
(299)
Няколко страни заявиха, че последиците от икономическия спад следва да бъдат разграничени от твърденията за последиците от вноса, тъй като това събитие следва да се счита за външно спрямо вероятността за продължаване/повторение на вредоносния дъмпинг. Според тези заинтересовани страни, производството на Съюза ще бъде особено засегнато от спада, тъй като потребителите при подобни обстоятелства обикновено преминават към продукт с по-ниско качество/цена вследствие на намаляването на покупателната способност.
(300)
Пазарният спад най-вероятно ще доведе до по-нататъшно намаляване на потреблението на разглеждания продукт. Въпреки че обувките от естествена кожа все още имат силна позиция на пазара, продажбите вероятно ще намалеят доста повече от 7 %, които бяха отбелязани в периода преди спада.
(301)
Икономическите ограничения вероятно ще повишат чувствителността на потребителите и търговците на дребно по отношение на цените и спадът на покупателната способност на потребителите може да доведе до ограничаване на цените на дребно. На свой ред това би могло да предизвика промяна в сегментите (потребителите да преминат от сегмента на стоки с високо/средно качество към сегмента на стоки със средно качество, както и от средно към ниско качество) и да прибягват по-често към поправки на закупените продукти. Конкуренцията между обувките от естествена кожа и други по-евтини продукти, изработени от текстилни и синтетични материали при подобни обстоятелства, най-вероятно ще се засили.
(302)
Накратко, не може да се изключи, че спадът на пазара ще допринесе за влошаване на състоянието на производството на Съюза, като се имат предвид свързаните с него последици за потреблението и цените. Същевременно обаче е възможно също икономическият спад да увеличи още повече въздействието на дъмпинговия внос. Причината за това е, че спадът вероятно ще окаже ценови натиск върху всички стопански субекти, включително износителите от засегнатите държави, които могат да намалят още повече вече дъмпинговите си цени. Още по-ниските цени ще окажат натиск и в средния и високия сегмент и ще се породи риск производителите от Съюза да преминат обратно към средния и ниския сегмент. Това от своя страна ще доведе до още по-интензивна продуктова конкуренция между производството на Съюза и дъмпинговия внос.
2.2. Вероятно въздействие на промените в моделите на потребление
(303)
Няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че всяко бъдещо влошаване на резултатите на производството на Съюза, ако има такова, няма да бъде свързано с вноса от засегнатите държави, а по-скоро със спад на потреблението в Съюза. Твърди се, че този спад в потреблението ще бъде свързан не само с промените в модните тенденции за пренасочване от официални към по-всекидневни обувки, но и със спада на пазара. Това развитие ще повиши тенденцията потребителите да предпочетат сегмента на ниските цени, който обикновено е представен от вноса от трети държави.
(304)
Спад в цялостното потребление по всяка вероятност би имал силно отрицателно въздействие върху резултатите на производителите от Съюза. Може обаче също така да се очаква, че намаляването на покупателната способност на потребителите ще намали способността на пазара да реагира спрямо краткосрочни модни тенденции и ще доведе до възраждане на класическата „кафява обувка“, което всъщност е сегментът, в който производството на Съюза е най-силно. Следователно не може да се заключи, че спадът на потреблението ще засегне в по-голяма степен обувките, произведени в Съюза, отколкото вносните обувки. Като цяло, въпреки че производителите от Съюза най-вероятно ще бъдат засегнати от спад в потреблението, въздействието на големи обеми от дъмпинговия внос от засегнатите държави ще продължи да бъде съществена причина за вреда, ако се допусне прекратяване на мерките.
2.3. Вероятно въздействие на спад в резултатите от износа
(305)
Някои от заинтересованите страни заявиха също, че икономическият спад ще засегне особено тежко износа на производството на Съюза.
(306)
В този контекст може да се приеме, че финансовата криза, която ще се усети в целия свят, също ще окаже въздействие върху износа на Съюза. Въпреки че един спад в износа със сигурност би повлиял негативно на общото развитие на сектора, следва обаче да се има предвид, че три четвърти от дейността на производителите от Съюза е насочена към вътрешния пазар на Съюза. Като се има предвид това, не може да се заключи, че вероятното въздействие на спада в резултатите от износа само по себе си ще наруши причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и вредата, причинена на производителите от Съюза.
2.4. Вероятно въздействие на структурни проблеми и липсата на ефективност сред производителите от Съюза
(307)
Беше заявено също, че производителите от Съюза в миналото са срещали затруднения да се възползват от мерките поради факта, че източникът на понесените проблеми е свързан със структурни проблеми и неефективност на производството, а не с дъмпинговия внос от Китай и Виетнам, какъвто се твърди, че се извършва. Според тези твърдения, процесът на икономическия спад ще задълбочи структурните проблеми в сектора и ще отслаби връзката между понесената вреда и дъмпинга.
(308)
На първо място като най-важно следва да се припомни, че разследването показа, че независимо от тяхната конкурентна позиция, производителите от Съюза са понесли съществена вреда от дъмпинговия внос. Във всеки случай следва да се отбележи, както е посочено по-горе, че производството на Съюза, макар и все още в неустойчиво положение, показва най-малко частично възстановяване през разглеждания период и успява да поддържа стабилен пазарен дял. Освен това, голяма част от сектора успя да преразгледа бизнес модела си или се опитва чрез i) групиране на ресурсите в клъстери при максимално специализиране и даване на възможност на групите да се възползват от икономиите от мащаба, ii) преки продажби на търговците на дребно и iii) производство на обувки в средния до висок сегмента и във високия сегмент. Малко вероятно е, че производството щеше да успее да премине през този процес, ако мерките не бяха в сила, а по всяка вероятност дружествата, които в момента са в процес на промяна на бизнес модела, най-вероятно няма да успеят да го завършат.
(309)
Въпреки това може да се очаква също така, че спадът на пазара ще увеличи натиска и вероятно също така ще прекрати процеса за дружествата, които все още не са успели да се пренасочат чрез промяна в бизнес модела. Положението на тези дружества е застрашено от допълнително влошаване и много дружества в тази група може дори да прекратят дейността си при засилване на конкуренцията. Дружествата, които са възприели по-съвременни бизнес модели, вероятно няма да избегнат въздействието на спада на пазара, тъй като цените в сегмента на стоки с високо/средно качество, в който се специализират, вероятно също ще изпитат натиска на цялостния спад.
(310)
Независимо от това, по отношение на оценката за състоянието, наблюдавано през разглеждания период, би било трудно да се твърди, че сам по себе си икономическият спад ще наруши причинно-следствената връзка с дъмпинговия внос. Точно обратното, както е посочено по-горе в съображение 302 натискът за намаляване на цените, поддържан от евтиния дъмпинговия внос, най-вероятно ще причини също „ефекта на доминото“, като принуди дори по-голяма част от производството на Съюза да премине към същия сегмент като дъмпинговия внос, така че да се увеличи натискът на дъмпинговия внос върху производителите от Съюза. При подобни обстоятелства производителите от Съюза следователно биха били по-зависими от всякога от наличието на мерките в бъдеще.
2.5. Вероятно въздействие на вноса от трети държави
(311)
Беше разгледано също дали вносът от трети държави би оказал въздействие върху състоянието на производството на Съюза, в случай че се допусне прекратяване на мерките. В този контекст беше изказано мнението, че износът от трети държави към Съюза непрекъснато се увеличава и че при нарастващите разходи в Китай и Виетнам в съчетание с икономическия спад това ще бъде основната причина за загриженост от страна на Съюза в бъдеще.
(312)
Като се има предвид ценовата разлика между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вноса от трети държави обаче, се очаква по-скоро износът от Китай и Виетнам да придобие ценово предимство пред вноса от трети държави. Това от своя страна би довело до относително намаляване на този внос в бъдеще. Както беше посочено по-горе в раздели В.3 и В.4, няма признаци, че китайските или виетнамските износители биха се оттеглили от пазара на Съюза. Напротив, големият наличен капацитет показва, че те имат стимул да останат на пазара колкото е възможно най-дълго.
(313)
С оглед на горепосоченото, вносът от трети държави най-вероятно ще окаже по-слабо въздействие върху състоянието на производството на Съюза, ако мерките бъдат прекратени.
2.6. Вероятно влияние на колебанията в обменните курсове
(314)
Беше заявено също, че вредата за производителите от Съюза вероятно ще намалее в резултат на поскъпването на щатския долар спрямо еврото. Колебанията във валутните курсове биха довели до повишаване на цените на предлагания в евро дъмпингов внос и ще стопи разликата в цената между дъмпинговия внос и цените на производителите от Съюза.
(315)
В този контекст следва да се отбележи, че разследването следва да установи дали дъмпинговият внос (по отношение на цени и обем) е причинил (или има вероятност да причини) съществена вреда на производството на Съюза или дали такава съществена вреда (или вероятността да бъде причинена) се дължи на други фактори. В тази връзка, в член 3, параграф 6 от основния регламент се посочва, че е необходимо да се докаже, че нивото на цените на дъмпинговия внос причинява (или има вероятност да причини) вреда. Поради това в него просто се посочва разлика в нивата на цените и следователно няма изискване да се анализират факторите, които влияят на нивата на тези цени.
(316)
Вероятното въздействие на дъмпинговия внос върху цените на производството на Съюза се разглежда основно чрез установяване на подбиването на цените, понижаването на цените и потискането на цените. За тази цел се прави сравнение между дъмпинговите експортни цени и продажните цени на производството на Съюза, като в някои случаи може да се наложи експортните цени, използвани за изчисляване на вредата, да бъдат преобразувани в друга валута с цел получаване на съпоставима основа. Вследствие на това използването на обменни курсове в този контекст гарантира единствено че ценовата разлика се определя на съпоставима основа. От което става видно, че обменният курс не може по принцип да представлява друг фактор за вреда.
(317)
Горепосоченото се потвърждава и от текста на член 3, параграф 7 от основния регламент, който се отнася до известни фактори, различни от дъмпинговия внос. В списъка с другите известни фактори в този член не се посочва фактор, който влияе върху нивото на цените на дъмпинговия внос.
(318)
Но дори този фактор да бъде взет под внимание, като се има предвид вероятният натиск върху потребителските цени в контекста на пазарен спад, е малко вероятно вносителите, които купуват от засегнатите държави, да могат да повишат цените за продажба на дребно в резултат на поскъпването на щатския долар. Освен това обменните курсове като такива се прогнозират много трудно и след РПП се наблюдава обезценяване на щатския долар спрямо еврото, което прави невъзможно заключението, че колебанията във валутните курсове ще повишат цените на дъмпинговия внос от засегнатите държави.
(319)
С оглед на горепосоченото не може да се направи заключение, че развитието на обменния курс може да бъде друг вредоносен фактор.
3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОТО ВЛИЯНИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
(320)
Както е видно от горепосоченото, макар да не може да се изключи, че други фактори, включително икономическият спад, ще окажат въздействие върху финансовото състояние на производителите от Съюза, разследването не установи, че сами по себе си те биха прекъснали връзката между дъмпинговия внос и продължаването на вредата, която би понесло производството на Съюза.
И. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ПРОДЪЛЖАВАНЕТО НА ВРЕДАТА
(321)
Както бе установено по-горе в раздел Ж.4, разследването показа, че вредоносното състояние за производството на Съюза е продължило през РПП. Продължаването на вредата съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент е само по себе си силен показател, че е вероятно вредата да продължи също така в бъдеще, което показва, че действието на мерките следва да бъде запазено.
(322)
Отнасящите се до вноса констатации показват, че вносът на големи обеми на дъмпингови цени вероятно ще продължи и че ценовият натиск (не на последно място в контекста на икономически спад) вероятно ще засили конкуренцията между дъмпинговия внос и обувките от естествена кожа, произведени в Съюза. Разследването показа също, че няма други известни фактори, които биха нарушили силната връзка между дъмпинговия внос и вредата, която биха понесли производителите от Съюза.
(323)
Цялостен анализ на заключенията в хода на разследването показва, че последствието от вдигането на мерките вероятно би било големи и вероятно по-високи обеми на внос от Китай и Виетнам на цени, които още повече ще подбият цените на производството на Съюза. Спадът на пазара най-вероятно ще изостри допълнително това развитие. Поради това дъмпинговият внос най-вероятно ще окаже значително негативно въздействие върху производството на Съюза. При подобни обстоятелства производството на Съюза или ще следва да следва намалението на цените, за да запази пазарния дял, или да запази продажните цени на сегашните нива и да загуби клиенти и в крайна сметка продажби. В първия случай производството на Съюза ще следва да работи на загуба, а във втория случай загубата на продажби в крайна сметка ще доведе до увеличение на разходите, което ще бъде последвано от загуби.
(324)
Освен това производството на Съюза понася последиците от дъмпинговия внос в продължение на много години и понастоящем се намира в рискова икономическа ситуация. При все това беше установено също, че голяма част от производителите от Съюза са успели да преразгледат своите бизнес модели, като са се насочили към стоки с по-висока добавена стойност, към сегмента на стоки със средно до високо качество и по-рационализирани дистрибуторски канали. Тази група също така постепенно поема дейността на част от производството, което все още не е в състояние да се приспособи и да приложи нови бизнес модели и ще е необходим допълнителен период за приспособяване за завършване на тази промяна в цялото производство.
(325)
Ако мерките бъдат прекратени на този важен етап, състоянието на производителите от Съюза ще се влоши и процесът на преминаване към нов бизнес модел вероятно ще спре, а самото съществуване на значителна част от производството ще бъде застрашено.
(326)
Следователно разследването показа, че поради вноса от Китай и Виетнам е налице ясна вероятност от продължаване на вредата за производството на Съюза в краткосрочен/средносрочен план, докато процесът на приспособяване не приключи.
Й. КОМЕНТАРИ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ СЛЕД ОПОВЕСТЯВАНЕТО
(327)
След оповестяването на констатациите бяха получени някои коментари. Нито един от тях обаче не беше от естество да промени заключенията. Основните изтъкнати доводи бяха следните:
1. ПОЛУЧЕНИ КОМЕНТАРИ ОТНОСНО ПРОТОКОЛНИ ВЪПРОСИ, ПРОЦЕДУРНИ ВЪПРОСИ И ВЪПРОСИ, СВЪРЗАНИ С ПРАВОТО НА ЗАЩИТА
1.1 Поверителност на имената на жалбоподателя
(328)
Няколко заинтересовани страни отново изразиха загриженост във връзка с поверителното разглеждане, на което е подложена жалбата, като изтъкнаха, че в досието не е отбелязано нищо в подкрепа на твърдението, че жалбоподателят би бил негативно засегнат, ако се разкрие самоличността му. Една от заинтересованите страни допълни, че съгласно практиката на СТО, за да не бъдат оповестени документите, е необходимо да се докаже наличието на надлежно основание за това по отношение на всички документи, независимо дали се считат за поверителни поради естеството си. Според посочената страна в настоящия случай не е доказано наличието на подобно надлежно основание.
(329)
Същата страна изтъкна освен това, че ако въпреки това бъде уважено искането за поверителност, това на свой ред би следвало да означава, че могат да бъдат оповестени най-малко пълните данни относно единичната цена и показателите за рентабилност за представителната извадка.
(330)
Както бе отбелязано в съображения 40-42 поверителността по отношение на самоличността на жалбоподателя и избраните за целите на извадката производители беше основано на надлежно обоснованото искане по реда на член 19 от основния регламент. Следователно не е вярно, че жалбоподателят не е доказал наличието на необходимо основание. По отношение на довода, че следва да се оповестят пълните данни относно единичната цена и показателите за рентабилност, се поддържа становището, че разглеждано в контекста на публично достъпната информация това обстоятелство би могло косвено да разкрие самоличността на жалбоподателя. Освен това подобно оповестяване в рамките на групата на дружествата в извадката би накърнило търговските интереси на другите дружества в извадката, които също са конкуренти на пазара.
(331)
Предвид гореизложеното, получените коментари не са от естество да променят заключението самоличността на производителите от Съюза, които поддържат искането, да бъде разглеждана като поверителна.
1.2 Определение на производство и състояние на Съюза
(332)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че Комисията е приложила неправилно определението на производство на Съюза и продукция на Съюза.
(333)
Две от страните твърдяха, че оценката на вредата следва да се основава на информацията относно жалбоподателя и на поддържащите жалбата, а не въз основа на цялостната продукция на Съюза. Според тези страни това означава, че използваните макропоказатели не са представителни.
(334)
Освен това беше изразено становището, че Комисията е пропуснала да изключи от извадката предприятие, което е преустановило производствената дейност в Съюза през РПП. Някои от страните поддържаха становището, че включването на това предприятие е опорочило микропоказателите и анализа на подбиването на цените и на продажбите на занижени цени. Обратно на това, друга заинтересована страна, която не направи възражение срещу включването на посочената страна в извадката, изрази становището, че при анализа на вредата следва да се вземат предвид всички данни за това предприятие, а не само данните относно неговата дейност в Съюза.
(335)
Същите заинтересовани страни твърдяха, че Комисията не е изключила от определението за производство на Съюза предприятия, които са внасяли от трети държави до 25 % от общата продукция. Според посочените заинтересовани страни това представлява промяна в методиката, ако се направи сравнение със съображение 231 от регламента за налагане на временни мерки при първоначалното разследване, в което се изтъква, че са били изключени всички предприятия, прехвърлили производство в трети държави. Освен това се твърдеше, че по принцип съгласно практиката на Комисията по отношение на прилагането на член 4, параграф 1 от основния регламент е необходимо да бъдат изключени предприятия, които внасят около 25 % от общата продукция. В този контекст една от страните изтъкна също, че Комисията неправилно е заключила, че нито един от членовете на CEC не е прехвърлял производствена дейност в трети държави, независимо че в хода на разследването е представено изявление, от което е видно обратното.
(336)
Няколко заинтересовани страни са посочили също, че общият документ за оповестяване е противоречив, тъй като в съображение 3 се посочва, че жалбата се поддържа от 35 %, докато в съображение 193 са посочени 25 %.
(337)
Както е видно от съображения 193-200 по-горе производството на Съюза бе определено по реда на член 4, параграф 1 от основния регламент. Оценката на положението на цялостното производство на Съюза е в съответствие с основния регламент. Поради това доводът, че оценката на вредата се основава на неправилното определяне на производството на Съюза, следва да бъде отхвърлен.
(338)
По отношение неизключването на едно от предприятията от извадката се припомня, че в съображения 23 и 196 са изложени мотиви, поради които предприятието е оставено в извадката. Освен това тя заключи, че евентуалното изключване няма да има никакво отражение в рамките на извадката нито върху състоянието, нито върху вредата, в това число подбиването на цените. Това се дължи на твърде малката тежест, която има предприятието в извадката. Поради това обстоятелството дали предприятието е официално изключено или не няма практически последици върху резултата от анализа.
(339)
Както бе изложено в съображение 195, производството на Съюза бе определено само въз основа на дружества, които попадат в обхвата на определението в член 4 (включително член 4, параграф 1). Въз основа на наличната информация, не са взети предвид правни субекти, които са прехвърлили производството си в трети държави и които е следвало да бъдат изключени от определението за производител от Съюза по член 4, параграф 1. В този контекст се припомня, че ограничени количества внос сами по себе си не са еквивалентни на прехвърляне на производството в трета държава. Въпреки че малък брой от поддържащите жалбата производители са внасяли, обемът на вноса е бил твърде ограничен и във всеки случай е бил най-много 25 % от общото производство на съответното дружество. С оглед на изложеното по-горе твърдението, че Комисията се е отклонила от практиката в първоначалния случай или от разпоредбите на основния регламент, е неправилно.
(340)
По отношение на твърдението за противоречие в посочената в съображения 3 и 193 поддръжка на жалбите следва да се отбележи, че в съображение 193 само се посочва, че поддръжката е над законодателно установения минимум от 25 % и поради това не е показател за това с колко точно действителната поддръжка е над този праг.
1.3 Период за оценка на вредата
(341)
Няколко заинтересовани страни твърдяха, че е налице непоследователен в периода за оценка на вредата. По специално бе изразено становището, че използването на разглеждания период по отношение на някои показатели, докато по отношение на други показатели за вредата се прави позоваване на ПРП и на 2005 г., би довело до противоречив резултат. Други заинтересовани страни твърдяха, че Комисията се е основала на данни за 2005 г. и за ПРП, без да ги е оповестила.
(342)
Анализът за оценка на вредата се основаваше на направените през разглеждания период констатации, т.е. от 2006 г. до РПП включително. Позовавания на ПРП и на 2005 г. са направени само с цел да се допълни анализът, но те не са оказали решаващо влияние върху заключенията. Предвид гореизложеното следва да бъде отхвърлено твърдението, че периодът за оценка на вредата е довел до противоречия в анализа.
1.4 Представителност на извадката на производители от Съюза
(343)
Няколко страни поддържаха твърдението, че извадката на производители от Съюза не е били представителна по отношение на видовете на продукта, размерa и географското разпределение.
(344)
В този контекст те твърдяха, че Комисията не е предоставила достатъчно разяснения относно географското разпределение на извадката и че при всички положения тя не е представителна, тъй като обувки се произвеждат в поне 7 държави-членки, само четири от които са били включени в извадката. Освен това те заявиха, че конкретно една държава-членка е била представена в по-висока от необходимата степен. Също така една заинтересована страна поиска Комисията да предостави информация относно дела на споразуменията за работа на ишлеме при производството на Съюза.
(345)
Също така една страна заяви, че дамските обувки са били представени в извадката в по-висока от необходимата степен, а друга страна припомни, че рентабилността съгласно извадката не е била представителна в сравнение с цифрата, получена въз основа на данните от жалбата.
(346)
В съображение 28 са предоставени подробности относно географското разпределение на извадката и нейната представителност в сравнение с цялостното разпределение в Съюза. В този контекст се припомня, че извадката до голяма степен отразява географското разпределение на цялата генерална съвкупност и че не е необходимо напълно идентично географско разпределение. В допълнение при разследването бе разкрито, че около 60 % от производството в извадката е извършвано чрез т. нар. споразумения за „възлагане на подизпълнители“ или за „работа на ишлеме“.
(347)
Освен това, тъй като такова „възлагане на подизпълнители“ или „работа на ишлеме“ има и между дружества в различни държави-членки, бе положено старание да се гарантира, че производството е отнесено към държавата-членка на дружеството, поръчало услугата.
(348)
Предвид посоченото по-горе известно различие по отношение на теглото на една държава-членка няма да доведе до непредставителност на извадката. Също така предвид споразуменията за възлагане на подизпълнители и факта, че две трети от производството са съсредоточени в три държави-членки, не може да се изисква да бъдат включени представители от седем държави производители.
(349)
Припомня се, че в съображение 29 бе установено, че производителите от Съюза в извадката включваха извадка на продуктовите гами, отразяваща до голяма степен тези на цялата генерална съвкупност. Същото се отнася и за разделението по пол и въпреки че има различия във всички категории, мъжките, дамските и детските обувки се продават в значителни количества от включените в представителната извадка дружества, както и от цялата генерална съвкупност. Относно равнището на печалба, наличието на различия между извадката и искането не води до непредставителност на извадката. При всички случаи следва да се отбележи, че рентабилността на извадката е в същите граници като тази, получена въз основа на анализа на цялата информация в жалбата.
1.5 Ниво на митото при първоначалното разследване
(350)
Някои страни изказаха твърдения, че Китай е бил дискриминиран по отношение на Виетнам още от първоначалния случай, тъй като върху вноса от Китай е било наложено по-високо мито, въпреки че дъмпинговият марж, установен за Китай, е бил по-нисък от този за Виетнам. Също така бе заявено, че Китай е бил дискриминиран чрез метода, използван за коригиране на маржа на вредата при първоначалното разследване.
(351)
Първо, по закон в Съюза митата се установяват съгласно правилото за по-ниското мито, което означава, че митото може да се определи въз основа на маржа на вредата, вместо на дъмпинговия марж. Второ, в първоначалния случай бе преценено, че за да бъде наложена възможно най-леката мярка за неутрализиране на вредоносния дъмпинг, е необходимо да бъдат взети предвид невредоносните обеми и стойности, изчислени с цел установяване на възможно най-леката мярка за неутрализиране на вредата, причинена от Китай и Виетнам, чието изражение са наложените мита. В този контекст се припомня, че целта на дадено преразглеждане с оглед изтичане на срока е да се оцени дали наличните факти биха оправдали запазването на мерките в настоящата им форма за допълнителен период от време. Предвид факта, че настоящото преразглеждане няма за цел промяна на нивото на мерките, аргументите в тази насока не могат да бъдат взети под внимание.
2. ПОЛУЧЕНИ КОМЕНТАРИ, СВЪРЗАНИ С АНАЛИЗА НА ВРЕДАТА
2.1 Кумулация на вноса от Китай и Виетнам
(352)
Една заинтересована страна заяви, че условията за кумулация не са били изпълнени, тъй като тенденцията при Виетнам е била много по-различна от тази при Китай. Също така бе заявено, че вече не може да се счита, че вносът от Виетнам причинява вреда, тъй като обемът в РПП е под този на невредоносния обем, установен при първоначалното разследване.
(353)
Припомня се, че в съображение 216 по-горе, както и по-нататък, е представен подробен анализ, който показва, че условията за кумулация са били изпълнени. Предвид този факт аргументът за невредоносния обем не е приложим.
2.2 Ефект от прехвърляне на производството
(354)
Една заинтересована страна посочи, че според документа за оповестяване производството на Съюза продължава да прехвърля производството си извън нея. Според тези страни това показва, че настоящите мита не са били в състояние да спрат процеса на прехвърляне на производството.
(355)
В този контекст се припомня, че целта на митата е не да се спре или насърчи процесът на прехвърляне на производството, а да се коригира нарушаването на търговията, причинено от дъмпингов внос. Също така се отбелязва, че няколко дружества са прехвърлили своето производство в други държави-членки или в трети държави, за които не се прилагат мерките. Предвид посоченото по-горе този аргумент не може да бъде взет под внимание.
2.3 Въздействие на макроикономическите показатели
(356)
Според една заинтересована страна отговорите от националните асоциации не са били достатъчни като източник на показатели за вредата, тъй като е било възможно от някои техни отговори да бъде извлечена информация само за някои от показателите за вредата. Също така бе оспорен фактът, че са получени само девет отговора.
(357)
Няколко страни оспориха макроикономическите показатели поради факта, че те се основават на производството на Съюза като цяло, вместо на информацията, получена от жалбоподателите и поддръжниците им. Основанието за определяне на макроикономическите показатели вече бе обяснено в съображение 337 по-горе, поради което не се налага допълнителна оценка. Една заинтересована страна посочи, че така или иначе макроикономическите показатели не са надеждни. Като пример за това защо цифрите следва да се считат за нереалистични бе посочен фактът, че от първоначалното разследване до този момент бе наблюдаван прираст на заетостта от 359 %. В подкрепа на това твърдение бе забележката, според която в няколко случая макроикономическите показатели се различаваха от тези в извадката.
(358)
Няколко заинтересовани страни посочиха несъответствие при оповестените тенденции в потреблението, като в една част от документа се отбелязва спад от 7 %, а в друга - 14 %. Също така беше счетено, че данните за производствения капацитет и за заетостта не си несъответстват, тъй като въпреки че според документа за оповестяване са взаимосвързани, те сочат различни тенденции.
(359)
По отношение на източниците и както бе обяснено по-горе в съображения 225-226, Комисията поиска и получи от националните асоциации информацията, с която те реалистично разполагаха. Фактът, че тя не обхваща всички показатели за вредата, в никакъв случай не представлява аномалия, а по-скоро отражение на това, че тези органи просто нямат достъп до данни, свързани с някои специфични показатели. Поради това разследващият орган получава такива данни от представителна извадка от дружества. Деветте отговора, получени от националните асоциации, съответстват на подчертано преобладаваща част от производството (над 80 % от общото производство на Съюза) и бяха допълнени с налична статистическа информация и други данни, предоставени от заинтересованите страни.
(360)
По отношение на равнището на заетост се припомня, че при първоначалното разследване цифрата 57 000 работници бе посочена въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателите. Настоящата цифра от 262 000 заети лица е макроикономически показател и се отнася за производството на Съюза, така както е определено по-горе. По отношение на разликите между показателите за извадката и за цялото производство на Съюза се припомня, че не е необходимо тези показатели да са напълно еднакви, за да бъдат представителни. Фактът, че те следват едни и същи тенденции, е още едно доказателство за тяхната представителност. По отношение на твърдението за несъответствие на данните за потреблението, намалението от 7 % се отнасяше за периода от 2006 г. до РПП, а това от 14 % - за периода от 2005 г. до РПП.
(361)
Предвид посоченото по-горе коментарите относно състава и анализа на макроикономическите показатели следва да бъдат отхвърлени.
2.4 Въздействие на микроикономическите показатели
(362)
Една заинтересована страна посочи, че печалбата от 3 %, постигната от производството на Съюза, следва да се смята за добър резултат, особено като се има предвид свиването на пазара. Също така бе посочено, че фактът, че през посочения период производството на Съюза е било в състояние да повиши цените с 30 %, не е в подкрепа на твърдението, че производството на Съюза е подложено на ценови натиск от страна на вноса от Китай и Виетнам.
(363)
Както бе установено при първоначалното разследване, при липса на вредоносен внос очакваното равнище на печалба е 6 %, доста над равнището от 3 %, постигнато от производството на Съюза, което освен това не е достатъчно високо, за да се гарантира жизнеспособността в средносрочен план и да се финансира текущият процес на преструктуриране. Това също следва да се сравни с много доброто равнище на печалба на вносителите. По отношение на продажните цени на производството на Съюза, тяхното увеличаване не възпрепятства пряката конкуренция между продуктите и следователно са били засегнати подбиването на цените и продажбата на занижени цени. Ниският марж на печалбата е доказателство за ценовия натиск, като производството на Съюза не може да приложи по-голяма надценка.
(364)
Предвид посоченото по-горе коментарите относно анализа на микроикономическите показатели следва да бъдат отхвърлени.
2.5 Анализ на подбиването на цените
(365)
Няколко заинтересовани страни повдигнаха въпроси относно анализа на подбиването на цените, извършен от Комисията. В този контекст те изказаха мнение, че Комисията изкуствено е завишила степента на съответствие на продуктовите контролни номера - ПКН, като е прекласифицирала някои обувки от продуктова група Д в група А.
(366)
Според няколко заинтересовани страни Комисията не е оповестила защо степента на корекция за изследователските и развойните дейности, определена при първоначалното разследване, сега е била занижена. Също така имаше мнения, че Комисията не бе оповестила до каква степен бяха направени корекции за продажби на несвързани търговски дружества.
(367)
Твърдението, че чрез прекласифициране на ПКН е постигнато изкуствено съответствие, не е вярно. Както е посочено в съображение 57 и по-нататък, прекласифициране не е извършвано, въпреки че когато е било уместно - в случаите, в които страните са били декларирали обувките в грешна категория, се е налагало извършване на корекция.
(368)
По отношение на твърдението, че промяната в корекцията на изследователските и развойните дейности не е била обоснована, следва да се отбележи, че за определянето ѝ са използвани същите методи, приложени при първоначалното разследване, т.е. въз основа на проверена информация, предоставена от съдействащите страни, която се отнася за РПП. Цената на база CIF на износителите е определена въз основа на данните, предоставени от самите дружества и коригирани при необходимост.
(369)
Предвид посоченото по-горе твърденията, че анализът на подбиването на цените е непълен, следва да бъдат отхвърлени.
2.6 Заключение относно продължаване на вредата
(370)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че всички общи показатели за вредата са положителни и че Комисията е направила своите заключения за продължаване на вредата единствено въз основа на рентабилността. Освен това, предвид факта, че рентабилността в РПП е била най-висока от 2001 г. насам, би следвало този показател също да се интерпретира като доказателство за това, че производството на Съюза вече не търпи вреда. В допълнение, в подкрепа на своите твърдения, че на производството на Съюза не се нанасят вреди, няколко заинтересовани страни посочиха поименно и дадоха конкретни примери за дружества, чиято дейност се развива успешно.
(371)
Според друга заинтересована страна при оценката на производството и продажбите, както и на цялостната картина на вредата, Комисията не е взела предвид въздействието на промяната на бизнес модела. Също така бе заявено, че не е бил взет под внимание ефектът от прехвърлянето на производство, като според тази страна ако дейността в тази насока е била взета предвид, средната печалба на извадката е щяла да бъде много по-висока.
(372)
В този контекст се подчертава, че анализът на показателите за вредата е с глобален характер и не е необходимо всички показатели да показват влошаване, за да бъде установено наличие на вреда. Следва също така да се отчете фактът, че през разглеждания период са били в сила определени мерки и следователно е логично да се очаква известно коригиране на вредата. Въпреки това, както вече бе посочено в съображение 257 и по-нататък, показателите за потреблението, производството, продажбите и използвания капацитет през този период са се влошили, продължава да се наблюдава в голяма степен подбиване на цените и продажба на занижени цени, а рентабилността остава на много ниско равнище, значително под обичайната печалба, която може да се очаква при липса на вредоносен дъмпинг. Като цяло картината показва частично отстраняване на вредата от мерките, но в никакъв случай нейното изчезване.
(373)
При отрасъл с над 18 000 дружества е естествено да има различия в резултатите на отделните дружества, но това не означава липса на вреда за производството като цяло. Припомня се, че анализът на макроикономическите показатели за цялото производство и на микроикономическите показатели за представителна извадка на производители (и двете съгласно чл. 4, параграф 1 от основния регламент) показа, че вредата продължава.
(374)
Относно въздействието на промяната на бизнес модела, изчислената средна печалба се отнася за включените в извадката производители от Съюза. Всички промени (т.е. бизнес модел, равнище на търговия) бяха включени в анализа. Съгласно законовите изисквания дейността на даден стопанки субект като вносител не може да бъде приписана към неговата функция на производител.
(375)
Предвид посоченото по-горе заключенията относно вредата, определени в съображения 257-260, остават непроменени.
3. ПОЛУЧЕНИ КОМЕНТАРИ, ОТНАСЯЩИ СЕ ДО ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНАТА ВРЪЗКА МЕЖДУ ПОНЕСЕНАТА ОТ ПРОИЗВОДСТВОТО НА СЪЮЗА ВРЕДА И ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС
(376)
Няколко заинтересовани страни счетоха, че Комисията е пропуснала да разгледа цялостното въздействие на други причини върху финансовата жизнеспособност на производителите от Съюза. В общи линии те твърдяха, че Комисията е възприела изолационистки подход към въздействието на други причини. В този контекст те изтъкнаха, че фактът, че всеки въпрос е бил оценен поотделно, означава, че на дъмпинговия внос са били приписани всички видове въздействия, без оцененото в момента на анализа.
(377)
Няколко заинтересовани страни счетоха, че Комисията е недооценила въздействието на вноса от трети държави. Според тези страни средната претеглена цена на вноса от трети държави е била само с 0,39 € по-висока от тази на КНР и Виетнам и поради това би следвало да е оказала значително въздействие върху производството на Съюза. Те посочиха също така, че ако сравнението се основаваше върху стойностите на разтоварените стоки, а не върху CIF стойностите, цените на вноса, по-специално от Индия и Индонезия, щяха да бъдат по-ниски от тези на засегнатите държави.
(378)
Няколко страни твърдяха, че Комисията е пропуснала да обоснове извода, че е била налице конкуренция между разглеждания продукт и сходния продукт произвеждан в Съюза. Те твърдяха също така, че този извод е противоречив, тъй като на няколко места в документа, съдържащ заключенията, е описано по какъв начин производството на Съюза е съсредоточено в средния и горния пазарен сегмент. Направен бе изводът, че тази констатация трудно може да се съвмести със заключението, че производството на Съюза е в конкуренция с китайските и виетнамските продукти, които са в долния пазарен сегмент. Една заинтересована страна беше на мнение, че Комисията не е дала определение на това, кои продукти следва да се считат за продукти от горния, средния и долния пазарен сегмент, и твърдеше, че няма представени доказателства за това, че производството на Съюза действително се движи към горния пазарен сегмент.
(379)
Една заинтересована страна считаше, че Комисията не е взела под внимание отражението на промяната в потреблението и на кризата върху производството на Съюза. По-специално, тя считаше, че Комисията погрешно е направила извода, че цените на вноса ще спаднат вследствие на кризата, докато действителното развитие през шестте месеца след РПП показва спад при количествата и увеличение при цените.
(380)
Една заинтересована страна считаше, че Комисията не е предоставила достатъчно доказателства, сочещи, че структурните недостатъци не биха могли да бъдат причина за проблемите, пред които е изправено производството. Според тази страна, аргументът, че са налице вреди и за онези дружества, които са сменили своя модел на стопанска дейност, следва да се отхвърли, тъй като тя е на мнение, че промяната на модела на стопанска дейност сама по себе си не означава, че не е имало структурни проблеми.
(381)
Наред с другите гореупоменати причини, една заинтересована страна твърдеше, че в рамките на общия анализ на другите причини Комисията е пропуснала да направи оценка на въздействието на преобразувания модел на стопанска дейност върху печалбата на производителите от Съюза и на ефекта от изнасянето на производства върху производството на Съюза, както и от липсата на квалифицирана работна ръка.
(382)
В този контекст следва да припомним, че в рамките на настоящото преразглеждане бе направен по-внимателен и всеобхватен анализ на другите фактори. Също така следва да припомним заключението в съображение 285, според което тези фактори бяха анализирани взети заедно и поотделно, и че поради тази причина твърдението, че Комисията е използвала изолационистки подход, не може да бъде прието за вярно.
(383)
Що се отнася до въздействието на вноса с произход от трети държави, в хода на разследването бяха установени значителни различия, по отношение на цената на вноса, между засегнатите държави и други трети държави, при повечето от които средните цени са значително по-високи от тези на КНР и Виетнам. Следва да припомним, че според съображение 277 тези различия се отнасят също и за Индия, а, при съпоставка с КНР, и за Индонезия. Освен това, дори и да оставим настрана разликата в цената на вноса, пазарният дял на Индия и Индонезия е съответно само 8 % и 5 %, срещу 29 % за КНР и Виетнам. Ето защо, по отношение на обемите, въздействието на вноса не прекъсва причинно-следствената връзка.
(384)
Съображение 265 дава пълен анализ на конкуренцията между обувките, внесени от засегнатите държави, и обувките, произведени в Съюза. В този контекст може само да се добави, че констатациите, касаещи дружествата, включени в представителната извадка, които са променили своя модел на стопанска дейност, ясно показаха, че тази част от производството бележи ориентация към по-горния пазарен сегмент. Установено бе също така осезаемо присъствие на дъмпингов внос в средния/горния пазарен сегмент. Неповерителното досие е попълнено и с доказателства за видовете продукти, произвеждани в Съюза, и тези, които се внасят. Както вече беше установено при предишното разследване, „средният/горният“ сегмент основно обхваща маркови продукти с по-висока цена на дребно. Долните сегменти обхващат немаркови продукти, продавани на по-ниски цени. С оглед на гореизложеното, не може да се приеме аргументът, според който анализът на съществуващата конкуренция между продуктите е лишен от фактическо основание.
(385)
Както видяхме в съображение 278 и следващите след него, направен бе пълен анализ на въздействието на промяната в тенденциите при потреблението. Що се отнася до ролята на икономическата криза, в рамките на разследването стремежът основно беше да се гарантира, че като причина за икономическия спад няма да бъде сочен дъмпинговият внос. Във връзка с това, следва преди всичко да се подчертае, че РПП, върху който се основава анализът на вредата, обхваща предшестващ кризата период. Поради тази причина ефектът от икономическия спад не намери място в анализа на РПП. При все това, предвид обстоятелството, че определен брой заинтересовани страни изтъкнаха аргумента, че по-скоро икономическата криза, отколкото дъмпинговият внос, са в основата на проблемите, пред които е изправено производството на Съюза, бе предприет и допълнителен анализ, в частност за оценка на развитието на ситуацията в периода след РПП. Едно увеличение на цените на вноса през шестте месеца, последвали РПП, не би могло да обори изложения в съображение 302 извод, че икономическият спад е в състояние да увеличи още повече въздействието на дъмпинга. Очакваният ценови натиск евентуално ще се прояви на всички нива, особено на ниво продажби на дребно. Предвид гореизложеното, твърдението, че не е било взето под внимание въздействието на понижението на потреблението и на икономическия спад, следва да се отхвърли.
(386)
В документа с окончателните заключения се съдържа задълбочен анализ на състоянието на производството на Съюза, с оглед на промяната на модела на стопанска дейност и на ефективността. В този контекст следва да се добави, че ефектът от смяната на модела на стопанска дейност може ясно да се види при тази група дружества под формата на подобрение на показателите за вреда. Подобряването на съотношението между себестойност и цени показа, че този нов модел на стопанска дейност е изграден на принципа на ефективността и е жизнеспособен. Поради това твърдението, че промяната на модела на стопанска дейност не би могла да бъде доказателство за ефективността на производството на Съюза, следва да се отхвърли.
(387)
И на последно място, следва да припомним, че, противно на твърденията, в няколко части на документа, съдържащ окончателните заключения, беше анализирано въздействието на промяната на модела на стопанска дейност върху рентабилността, продажбите и продукцията, като същото беше взето под внимание при обсъждането на твърдението, че производството на Съюза е страдало от структурни проблеми. По подобен начин, както бе обяснено в съображение 23 по-горе, в анализа присъстваше и изнасянето на производство като модел на стопанска дейност. При все това, в раздела, посветен на интереса на Съюза, беше направена също така оценка и на положението на вносителите и на търговците на дребно и внимателно бяха анализирани всички данни, предоставени от единствения оказал съдействие производител, изключен от определението за производство на Съюза. Що се отнася до необоснованото твърдение, че липсата на квалифицирана работна ръка би могла да бъде причина за проблемите, изпитани от производството на Съюза, този проблем вече бе разгледан в съображение 244 и поради това не се нуждае от повече изясняване. Предвид гореизложеното, твърдението, че Комисията не е взела под внимание други фактори, следва да се отхвърли.
К. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. ВЪВЕДЕНИЕ
(388)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледано дали запазването на действащите антидъмпингови мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се основава на оценка на различните засегнати интереси, т.е. на интересите на производството на Съюза, на други производители от Съюза, вносители, търговци на дребно/дистрибутори и потребители.
(389)
С цел да се оцени въздействието на продължаването или прекратяването на мерките, Комисията поиска информация от всички заинтересовани страни. Въпреки че не е абсолютно необходимо от правна гледна точка, но с оглед на сложността на случая, беше счетено за уместно да се събере, доколкото е възможно, допълнителна информация от по-широк кръг гледни точки, отколкото е обичайната практика на Съюза. Това позволи на разследващия орган да направи кръстосана проверка на валидността на резултатите. Що се отнася до производството на Съюза, беше поискано не само от дружествата, включени в представителната извадка в настоящото разследване в рамките на преразглеждането с оглед изтичането на срока, да предоставят конкретни данни, но също и от други производители от Съюза. Общо бяха взети предвид коментарите на 14 производители от Съюза, както и предоставената информация от девет асоциации на производители на обувки. Въпросници за изготвяне на представителната извадка бяха изпратени до 139 дружества, които или е известно че са вносители на разглеждания продукт или са посочени в искането като такива. Няколко други страни получиха такъв въпросник по тяхно искане. Двадесет и един вносители попълниха въпросника за изготвяне на представителна извадка и заявиха интерес да бъдат включени в нея. Специфични въпросници за целите на настоящия анализ бяха изпратени и на асоциации на вносители, както и на търговци на едро, дистрибутори и търговци на дребно и техните асоциации. В тази връзка бяха получени осем попълнени въпросника. И накрая, бяха изпратени специфични въпроси на потребителски асоциации. Три от тях предоставиха своите отговори.
(390)
Фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане и поради това анализира ситуация, в която антидъмпинговите мерки вече са в сила, позволява да се оцени всяко неоправдано негативно въздействие върху страните, засегнати от настоящите антидъмпингови мерки. Въз основа на горепосоченото беше разгледано дали въпреки заключенията относно продължаването на дъмпинга и вредата съществуват основателни причини, които биха довели до заключението, че не е в интерес на Съюза да продължи прилагането на мерките в този конкретен случай.
2. ИНТЕРЕС НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА СЪЮЗА
(391)
Що се отнася до производството на Съюза, както е посочено в раздели Ж.2, Ж.3 и Ж.4, разследването показа, че значителна част от производителите от Съюза са успели да се възползват от налагането на мерките. Резкият икономически спад, който беше установен в първоначалното разследване и който доведе до налагането на окончателни антидъмпингови мерки, беше прекратен с приключването на постоянната загуба на пазарен дял, рентабилност и заетост. Това стабилизиране на състоянието на производството на Съюза се счита за действително важно подобрение, тъй като това показва, че за относително кратък период от време голяма част от производителите от Съюза са успели да обърнат рязката тенденция към понижаване преди налагането на мерките. Действително преразглеждането разкри, че в рамките на Съюза все още е налице съществено производство на обувки с горна част от естествена кожа, което възлиза на около 360 милиона чифта обувки по време на РПП и осигурява заетост за около 260 000 души. Припомня се, че подчертано преобладаващата част от тези производители са малки до средни дружества, които са от жизненоважно значение за благосъстоянието в някои региони. Значителна част от тези производители са разработили бизнес модели, които повишават тяхната конкурентоспособност, като постепенното преминаване към сегмента на висококачествени стоки, съсредоточаването върху продукти с висока стойност, създаването на марки, рационализирането на дистрибуторските им канали и създаването на мрежи за сътрудничество в близост до тях или на друго място, както е описано в съображение 201 и следващите го. По отношение на все още значителната, но намаляваща част от производството на Съюза, чието състояние продължава да се влошава във всички аспекти въпреки налагането на мерки, тази част се е възползвала от мерките, доколкото мерките са попречили на още по-бързото влошаване на състоянието и на възможен фалит, като предоставят ценно време, което да позволи на тези производители да се приспособят към променящите се пазарни условия.
(392)
От друга страна, разследването показа, че след две години прилагане на мерките производството на Съюза като цяло е все още в деликатно състояние и е уязвимо спрямо влиянието на дъмпинговия внос, който подбива цените на производството на Съюза, както е посочено в съображение 259 и следващите го.
(393)
В обобщение, производството се е възползвало от мерките и е показало способността си да подобри положението си и жизнеспособността си, щом мерките смекчат последиците от вредоносния дъмпинг.
(394)
В тази връзка няколко заинтересовани страни изказаха твърдението и го повториха след оповестяването на окончателните констатации, че мерките не са имали желаното въздействие да допринесат за възвръщането на известен пазарен дял или производствена дейност за производителите от Съюза, а от тях са се възползвали главно производители от трети държави. Следва да се отбележи, че, както е показано в таблица 10, пазарният дял на производството на Съюза остава стабилен, докато пазарният дял на вноса от други държави се е увеличил значително. Така още от самите данни е видно, че производството на Съюза стабилизира позициите си на пазара след налагането на антидъмпинговите мерки. На фона на все по-намаляващите продажби и пазарен дял, посочени в първоначалното разследване, стабилизиране на ниво от около 40 % пазарен дял следва да се счита за съществен успех за производството на Съюза. Освен това се подчертава, че антидъмпинговите мерки не се налагат, за да се създадат работни места в Съюза или в крайна сметка да се върне производство в Съюза (или да се прекрати вносът), а за да се възстановят равнопоставените условия на конкуренция между продуктите от Съюза и дъмпинговия внос. Антидъмпинговите мерки са наложени единствено с цел да се възстановят условията за лоялна търговия на пазара на Съюза и по този начин да се позволи на производителите от Съюза да се възстановят, като увеличат продажбите и/или цените си до устойчиви нива. Освен това, както е посочено в таблица 8, вносът от трети държави е със значително по-висока средна цена или е бил в относително по-малки обеми, така че неговото въздействие върху производителите от Съюза е по-слабо изразено. В заключение, производителите от Съюза са се възползвали от налагането на мерките, тъй като постоянната загуба на пазарен дял бе прекратена, те стабилизираха обема на продажбите си и успяха да увеличат рентабилността и продажните си цени. С оглед на това аргументът се отхвърля.
(395)
Ако мерките се запазят, може да се очаква, че производството на Съюза ще продължи да се възползва от тях, като поне ще запази относителната си позиция на пазара и ще продължи да я подобрява, след като негативните последици от икономическия спад бъдат преодолени. По време на икономическия спад мерките вероятно ще спомогнат за смекчаване на въздействието на значителното количество дъмпингов внос на ниски цени, като предотвратят ново голямо увеличение на вноса, каквото беше наблюдавано преди налагането на мерките, особено през 2005 г., когато изтече срокът на прилагане на квотите. Като се има предвид, че конкуренцията се е засилила във всички продуктови сегменти, т.е. поради модните тенденции, водещи до взаимозаменяема употреба на видовете продукти, мерките също така ще спомогнат за защитата на продукти, произведени в Съюза, от навлизането на продукти от дъмпингов внос в техните продуктови сегменти. Действително, както бе установено по време на разследването, и някои производители от засегнатите държави са преминали към по-висок сегмент чрез производство на обувки със средно и дори високо качество. Това ще позволи на производството на Съюза да запази относителното си позициониране и следователно ще запази значителен процент на заетост.
(396)
Може да се очаква също, че с подобряването на икономическите условия и увеличаването на потреблението хората ще са готови да изразходват повече средства за обувки, и по-специално за по-скъпи обувки, като по този начин ще се облагодетелстват производителите от Съюза. В този случай продължаването на мерките ще позволи на все по-голяма част от производителите от Съюза (да продължат) да работят за по-нататъшно развитие на своите бизнес модели, производствен процес и дистрибуторски канали и по този начин постепенно да подобрят финансовото си състояние, както беше потвърдено при разследвания период в рамките на преразглеждането.
(397)
В случай на прекратяване на мерките може да се очаква, че вече изключително интензивната конкуренция, по-специално в средния/ниския сегмент, ще се повиши значително. Може да се очаква още, че тази повишена ценова конкуренция в ниския и средния сегмент ще окаже пряко въздействие върху цените на всички останали видове обувки. Това от своя страна най-вероятно ще застраши и голямата група производители от Съюза, които са успели да преразгледат своя бизнес модел и да подобрят състоянието си. Тъй като финансовото състояние и рентабилността на тези производители не са достатъчно стабилни, за да устоят за продължителен период от време на ценовия натиск от страна на големи количества дъмпингов внос, който значително подбива цените на производството на Съюза, това най-вероятно ще принуди много повече производители да прекратят дейността си и ще доведе до значителна загуба на пряка заетост за европейските производители и за доставчиците на стоки и услуги за производството на Съюза.
3. ДОПЪЛНИТЕЛЕН АНАЛИЗ ОТНОСНО ИНТЕРЕСА НА ПРОИЗВОДИТЕЛИТЕ ОТ СЪЮЗА
(398)
За да се добие по-пълна представа за интересите на производителите от Съюза и извън стандартния анализ на въздействието върху производството на Съюза като цяло, беше събрана допълнителна информация чрез националните асоциации на обувната промишленост, както и дружествата, включени в представителната извадка за първоначалното разследване. Освен това, един съдействащ производител, който е бил изключен от производството на Съюза, но все още има значително производство в Съюза, представи мнението си.
(399)
Допълнителната информация, събрана от националните асоциации на производителите на обувки показват разнородна картина, най-вече в зависимост от това дали в конкретната държава-членка е налице значително производство на обувки или дали държавата има важен интерес в областта на вноса. Докато пет национални асоциации със значим обем на производство на обувки подкрепиха продължаването на мерките, четири други асоциации, представляващи държави, в които производството на обувки до голяма степен или изцяло е прехвърлено в трети държави или със значителен производствен капацитет, но също и със значителен внос, заявиха, че продължаването на мерките като цяло би било в противоречие с интереса на Съюза. Последните асоциации представляват повече дружества, които внасят или разпространяват/продават на дребно в значителна степен. Поради това техните мнения също бяха разгледани в съображенията по-долу, в които се разглеждат интересите на несвързани вносители и търговци на дребно. Като цяло, общият обем на производство на тези четири асоциации е значително по-нисък от този на петте асоциации, които заявиха, че мерките са от полза за производителите.
(400)
Освен това, включените в представителната извадка за първоначалното разследване производители от Съюза също бяха запитани с цел да се допълни картината и да се анализират някои от твърденията, че производството на Съюза е изчезнало и следователно не се е възползвало от налагането на мерките. Това допълнително събиране на информация от производителите от Съюза, включвани в предишната представителна извадка, също беше обосновано съгласно аспектите на интереса на Съюза, тъй като секторът за производство на обувки в Съюза спада към производство, което е толкова фрагментирано и разнородно, че представителната извадка за вредата е неизбежно малка.
(401)
Това разглеждане на състоянието на производителите от Съюза, включвани в предишната представителна извадка, установи, че всички съдействащи дружества, включени в извадката в първоначалното разследване, са запазили голяма част от производството си в Съюза. Като цяло те се изказаха в полза на продължаването на антидъмпинговите мерки и подчертаха положителния ефект от тях за заетостта в Съюза. Същевременно повечето от тях са прехвърлили част от производството си на обувки в държави извън Съюза, включително в една от засегнатите държави, и се стремят към допълнителни решения в своята бизнес стратегия с цел повишаване на конкурентоспособността. Тези, които продължават да произвеждат само в рамките на Съюза, се специализират в сегмента на високо позиционираните висококачествени стоки с относително кратки срокове на доставка. Отговорите на производителите от Съюза, включени в предишната представителна извадка, потвърдиха, както е описано в раздела за вредата за производителите от Съюза, че са разработени различни бизнес модели и някои от производителите от Съюза се адаптират към променящите се условия на пазара чрез редица действия, включително чрез прехвърляне на част от производството в трети държави и/или в рамките на Съюза, промяна на каналите за продажба, инвестиране в качеството и имиджа на марката и др. Тези отговори също потвърждават описаната по-горе обща картина по отношение на ползите от запазването на мерките и недостатъците от тяхното прекратяване за производството на Съюза.
(402)
На последно място, с цел да се допълни картината на производствените интереси на Съюза, отговорът на производителя, изключен от определението за производство на Съюза, също беше анализиран. Той представи консолидиран отговор за всичките си европейски дейности, както и отделни отговори на двете си европейски производствени звена. Този производител се беше противопоставил на искането за преразглеждане, тъй като беше против продължаването на въпросните антидъмпингови мерки.
(403)
Дружеството разполага с две производствени съоръжения в Съюза, в които се извършват операциите по комплектоване, като се използват горни части, произведени в Азия. Независимо от това, обемите на производство на тези две фабрики значително са намалели между 2005 г. и РПП. Докато през 2005 г. вносните обувки представляват по-малко от половината от обема на обувките, продавани от дружеството, този процент нараства значително до РПП, през който по-голямата част от продаваните от дружеството обувки се закупува пряко от Азия. Едно по-скорошно проучване на пазара показва, че дружеството допълнително намалява производствената си дейност в Съюза и заменя тези количества с внос.
(404)
Въпреки че дружеството значително е намалило производствената си дейност в Съюза, това е довело само до лек спад в общата заетост в рамките на Съюза. Изглеждаше, че от 2005 г. насам дружеството е увеличило цялостния си оборот и значително е подобрило рентабилността си. Това е довело до допълнителни работни места в Съюза в области, различни от производствената (администрация, проектиране и развитие, маркетинг и продажби и др.). От наличната информация изглежда, че макар антидъмпинговите мита да са оказали негативно въздействие върху финансовите резултати на дружеството, те не са били от такова значение, тъй като общата рентабилността се е подобрила. Наличието на антидъмпингови мерки не е спряло дружеството да продължи да прехвърля производството си в трети държави, включително и в засегнатите държави. От друга страна, налагането на мерки не е довело до увеличаване на производството на дружеството в Съюза. Следователно, стратегическите решения за производствените дейности изглежда са били взети въз основа на по-широки съображения относно разходите.
(405)
Ако мерките бъдат продължени, дружеството най-вероятно ще продължи да бъде засегнато от антидъмпинговите мита, тъй като то най-вероятно ще продължи да внася от засегнатите държави. Обхватът на това негативно въздействие на митата най-вероятно ще продължи да бъде незначителен, имайки предвид, че дружеството може да разнообрази източниците на внос, както е правило в миналото. Ако, от друга страна, мерките бъдат отменени, дружеството ще има полза с оглед на своя внос от засегнатите държави и вероятно ще увеличи още повече своята рентабилност.
(406)
В заключение, един по-подробен анализ на други производители от Съюза потвърждава общите констатации, т.е. че производителите са разработили няколко различни бизнес модела и повечето от тях изглежда са се възползвали от налагането на антидъмпингови мерки, тъй като са докладвали за слабо подобряване на състоянието и повишаване на конкурентоспособността чрез приспособяване, inter alia, на производствените стратегии и каналите за продажба. Следователноналичната информация показва, че повечето от тези производители ще продължат да имат полза от запазването на мерките, поне по отношение на решението си да запазят производствените си дейности в Съюза. От друга страна, тези производители биха пострадали, ако мерките бъдат прекратени, тъй като дъмпинговият внос от засегнатите държави би упражнил ценови натиск върху всички продуктови сегменти, в които участват въпросните производители.
(407)
Негативното въздействие върху някои производители, които са прехвърлили производство в засегнатите държави, най-вероятно ще продължи да не бъде извънредно голямо, както беше доказано в миналото и като се има предвид, че мерките не са успели да възпрат тези производители да продължават да изнасят производство в засегнатите държави. По този начин въздействието на антидъмпингови мита върху тези производители ще зависи най-вече от собствените решения на дружеството за мястото на производство. Следователно от самите дружества би зависило как ще бъдат засегнати от въздействието на антидъмпинговите мита.
4. ИНТЕРЕС НА НЕСВЪРЗАНИТЕ ВНОСИТЕЛИ
4.1. Общи положения
(408)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, че могат да се разграничат две основни категории вносители. Едната категория се състои основно от дружества, които внасят и препродават обувки със собствена марка, производството на които е прехвърлено в трети държави. Тези дружества обикновено имат значителни дейности в Съюза, например в областта на дизайна, научноизследователската и развойната дейност, снабдяването със суровини, а понякога дори и собствена дистрибуторска верига. От това следва, че тази категория вносители извършва дейности в Съюза, осигуряващи значителна „добавена стойност“, за които обикновено използва труда на относително голям брой служители. Втората категория се състои от вносители, които са изцяло търговци, и търговията им е съсредоточена повече върху обема и по-малко върху марката - те продават предимно обувки с „търговска марка на разпространителя“. Тези вносители по принцип имат по-ниски структурни разходи и дейности с по-малко добавена стойност в Съюза.
(409)
Беше установено, че в рамките на тези две основни категории са налице различни бизнес модели. Така например в първата категория могат да се разграничат марки с европейски произход, но също така и неевропейски марки, официални обувки, както и всекидневни обувки. Във втората категория попадат вносители, които имат собствени магазини, но също и вносители, които продават само на търговци на едро/дистрибутори. Някои от дружествата в тази втора категория продават само обувки с „търговска марка на разпространителя“, но други имат също конкретни споразумения за снабдяване с утвърдени марки и/или споразумения за лицензиране и/или смесени дружества.
(410)
С оглед на разнообразието сред вносителите, както е описано по-горе, и с цел да се получи възможно най-пълна представа, положението на вносителите бе анализирано от няколко различни страни. На първо място, бяха анализирани коментарите, получени от вносителите и техните асоциации. Освен това в тази връзка се проведоха консултации и бяха използвани статистически данни както и други подходящи публикации по въпроса. И накрая, за някои ключови икономически данни беше използвана проверената информация от извадката на вносителите.
(411)
Както бе посочено по-горе, за установяване на някои ключови икономически данни беше решено да се изготви извадка на вносителите. Това решение беше взето въз основа на факта, че първоначалното разследване показа, че броят на съдействащите вносители е голям и много от тях са изпратили отговори на въпросниците. Поради това беше счетено за уместно в настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките да се извърши изготвяне на извадка.
(412)
Както вече бе посочено в съображение 37, от 21 вносители от Съюза, които заявиха своята готовност да сътрудничат на разследването, осем бяха включени в извадката. Извадката включваше петте най-големи дружества по отношение на обема и стойността на вноса и препродажбите в Съюза, плюс няколко по-малки вносители; последните бяха включени с цел да се направи по-представителен напречен разрез на предлагащите съдействие страни с различните им бизнес модели, географско местоположение и сегменти на продаваните продукти. Включените в извадката дружества представляваха максималния брой дружества, чието разследване би могло да се приеме за възможно в рамките на наличното време. Според наличните данни на този етап от разследването, включените в извадката вносители представляваха около 18 % от вноса в Съюза на разглеждания продуктпо време на РПП. Едно от включените в извадката дружества, въпреки че изяви готовност да бъде включено в извадката, в крайна сметка не отговори на въпросника и всички усилия да се осигури сътрудничеството на този малък вносител останаха без резултат. Ето защо в крайна сметка това дружество следваше да бъде изключено от извадката. Седемте други вносители, включени в извадката, оказаха пълно съдействие на разследването и изпратиха отговори на въпросника в определените срокове.
(413)
Както бе посочено по-горе, проверените данни на вносителите, включени в извадката на съвкупна основа, позволиха, inter alia, да бъде направен подробен анализ на някои основни икономически параметри, което, с оглед на големия брой стопански субекти, би могло да бъде постигнато единствено чрез изготвяне на извадка. Въпреки това анализът на състоянието на вносителите не бе ограничено до информацията, предоставена в рамките на изготвянето на извадката. Материали от специализираната преса и пазарни проучвания, както и информация, потърсена и получена от заинтересованите страни, също бяха взети под внимание при анализа на интереса на Съюза. Използването на тази информация освен това гарантира, че всички основни бизнес модели, използвани в този сектор, бяха достатъчно добре представени в анализа.
(414)
Въз основа на проверената информация, предоставена от включените в извадката вносители, и другата информация от досието се преценява, че вносът и препродажбата на дистрибутори/търговци на дребно на разглеждания продукт е осигурявало работа на около 23 000 души в Съюза по време на РПП.
4.2. Обеми на вноса
(415)
Както вече беше отразено в таблица 4, данните на Евростат показват, че от 2005 г. вносът на разглеждания продукт, е намалял значително с около 90 милиона чифта. През същия период вносът на обувки от естествена кожа от други държави се е увеличил с около 43 милиона чифта до 201 милиона чифта. Резултатът е, че докато през 2005 г. обемът на вноса от КНР и Виетнам е бил много по-висок (+ 80 %) в сравнение с обема на вноса от всички други държави, по време на РПП равнището на вноса от другите държави е надвишило равнището на вноса от КНР и Виетнам с 4 %. Данните на Евростат показват също, че от 2005 г. насам общият внос на въпросния продукт е намалял с 11 %.
(416)
Един голям вносител, който съдействаше на разследването, но не участва в изготвянето на извадката, съобщи информация за сходно развитие на вноса. Това дружество заяви, че покупките му на разглеждания продукт, са намалели с 25 % от 2005 г. насам, докато вносът на обувки от естествена кожа от други държави се е увеличил значително.
(417)
Що се отнася до включените в извадката вносители, вносът на обувки от естествена кожа през периода 2005 г.-РПП по отношение на обема се е развил, както следва:
Таблица 19
Обеми на вноса на включените в извадката вносители (в чифтове)
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
КНР и Виетнам
29 761 231
30 806 163
26 616 891
29 577 492
индексиран
100
104
89
99
Други държави
13 181 962
16 077 607
22 680 174
28 096 596
индексиран
100
122
172
213
(418)
В съответствие с общите статистически данни, включените в извадката вносители значително са увеличили покупките на обувки от естествена кожа от други държави. Обемите на вноса от КНР и Виетнам са останали сравнително стабилни от 2005 г. насам, с известен спад през 2007 г., но са се възстановили по време на РПП на почти същото ниво като през 2005 г. От това следва, че що се отнася до включените в извадката вносители като цяло обемът на продаваните обувки от естествена кожа се е увеличил с близо една трета от 2005 г. насам, с устойчива тенденция от засегнатите държави, независимо от наложените антидъмпингови мерки, както и с увеличаваща се тенденция за внос от трети страни. Сред третите държави, облагодетелствани от това увеличаване на обемите на вноса, на първо място са Индонезия и Индия.
(419)
Тенденцията от извадката относно покупките от засегнатите държави е стабилна, което не съответства на наблюдаваната от Евростат тенденция (значително намаление). По-внимателното разглеждане на извадката подсказва, че стабилната тенденция на вноса от засегнатите държави се дължи на факта, че един от най-големите вносители от извадката - противно на тенденцията, наблюдавана не само от Евростат, но също и при други вносители, включени в извадката - не само че съществено е увеличил покупките си от трети държави, но, за да отговори на търсенето, е увеличил значително и вноса си от засегнатите държави, като по този начин компенсира общата тенденция към намаляване на вноса на такива продукти в извадката. С оглед на всичко това се прави заключението, че увеличаването на вноса на въпросния продукт в извадката е в съответствие с количествения анализ на базата данни на Евростат, т.е. общо намаляване на вноса от засегнатите държави.
4.3. Покупни цени
(420)
Както е показано в таблици 5 и 8, данните на Евростат показват, че средните цени на вноса на обувки от естествена кожа от засегнатите държави и от трети държави се е увеличил от 2005 г. насам, а цените CIF за внос на обувки от естествена кожа от трети държави са се увеличили дори малко повече от цените CIF за внос на обувки от естествена кожа от засегнатите държави. Имайки предвид обаче, че асортиментът от внасяни обувки оказва значително въздействие върху цените и че този асортимент може да се е променил значително за всички държави износителки, средните цени, които могат да се изчислят от докладваните от Евростат обеми и стойности, не са непременно най-точните за установяване на тенденциите в цените. В тази връзка тенденцията в цените на вносителите от извадката може да се счита като притежаваща повече смисъл, тъй като продуктовият асортимент на вносителите вероятно се е променил в по-малка степен, като се има предвид, че всички тези дружества са специализирани от дълго време в определени видове и стилове обувки.
(421)
Както е описано в съображения 412 и 408 и следващите ги, включените в извадката вносители представляват различни бизнес модели, което, inter alia, води до съществени различия в средните цени на всеки вносител. Освен това някои от вносителите продават милиони чифтове годишно, докато други продават „само“ няколкостотин хиляди чифта годишно. На трето място, за някои от отделните вносители продаваните обеми - и следователно тежестта им в извадката - се колебаят значително през разглеждания период. Поради тези причини беше счетено, че среднопретеглената стойност следва да бъде допълнена от анализ на средноаритметичната стойност, за да се добие пълна представа за съответните тенденции.
(422)
Средните цени на вноса на включените в извадката вносители през периода 2005 г.-РПП са, както следва:
Таблица 20
Средни цени на вноса на включените в извадката вносители (в EUR)
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
КНР и Виетнам
CIF: среднопретеглена стойност
11,10
11,81
10,24
10,07
индексирана
100
106
92
91
CIF: средноаритметична стойност
10,17
11,42
10,54
10,42
индексирана
100
112
104
102
Крайна цена на разтоварена стока (10): среднопретеглена стойност
11,72
13,43
12,12
11,88
индексирана
100
115
103
101
Крайна цена на разтоварена стока (10): средноаритметична стойност
10,74
12,98
12,48
12,30
индексирана
100
121
116
115
Други държави
CIF: среднопретеглена стойност
13,11
12,71
10,85
10,46
индексирана
100
97
83
80
CIF: средноаритметична стойност
12,21
12,56
12,59
11,53
индексирана
100
103
103
94
(423)
Анализ на цените CIF за внос от КНР и Виетнам от 2005 г., т.е. последната година без антидъмпингови мерки, до РПП показва увеличение с 2 % (средноаритметична стойност) или намаление с 9 % (среднопретеглена стойност). Като цяло анализираните данни показват стабилни или до известна степен намаляващи цени на вноса преди въвеждането на вносни и антидъмпингови мита. И в двата случая цените на вноса преди обмитяване бележат значителен ръст през 2006 г. и след това намаляват.
(424)
В същото време средните цени CIF за внос на обувки от естествена кожа от други държави намаляват и в двете оценки (- 20 % и - 6 %). Следователно разликата между цената на вноса на обувки от естествена кожа преди обмитяване от засегнатите държави и други държави е намаляла приблизително от 2,00 EUR за чифт до 1,00 EUR (в проценти: от приблизително 20 % до приблизително 10 % - средноаритметични стойности), или от 2,00 EUR до 0,50 EUR (в проценти: от приблизително 20 % до приблизително 5 % - среднопретеглени стойности). Антидъмпинговите мита се добавят само в случая на КНР и Виетнам. Средните крайни цени за разтоварени стоки (т.е. вносните цени с включени разходи по вноса, вносни мита и, ако е приложимо, антидъмпинговите мита) на обувки от естествена кожа от КНР и Виетнам, от една страна, и от други държави, от друга страна, могат следователно да се считат като намиращи се на равнища, позволяващи в по-голяма степен извършването на сравнения. Следователно цените на произведените в други държави обувки от естествена кожа стават по-привлекателни в сравнение с цените на обувките, произведени в засегнатите държави.
4.4. Цени на препродажба
(425)
Що се отнася до цените на препродажба на вносителя, беше набавена подробна информация посредством извадката на вносителите. Цените на препродажба на включените в извадката вносители на разглеждания продукт, са претърпели следното развитие:
Таблица 21
Средни цени на препродажба на включените в извадката вносители (в EUR)
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Среднопретеглена стойност
34,62
36,97
33,68
32,28
индексирана
100
107
97
93
Средноаритметична стойност
27,09
29,72
28,46
29,24
индексирана
100
110
105
108
(426)
Горепосочените данни показват стабилни или малко увеличени цени на препродажба през периода 2005 г.-РПП. През 2006 г. цените на препродажба са се увеличили със 7 % до 10 %, което е увеличение сходно с увеличението на покупните цени CIF през 2006 г. (вж. съображение 422 по-горе). От 2006 г. до РПП цените на препродажба са се понижили.
(427)
В хода на разследването не бе получена информация или доказателства, които да показват, че цените на препродажба на други вносители са се развили в различна посока от описаната по-горе.
4.5. Рентабилност
(428)
По отношение на включените в извадката вносители рентабилността беше установена въз основа на комбинацията от цената на вноса и цената на препродажба, описани по-горе, и развитието на другите фактори, свързани с разходите на вносителите. След оповестяването някои от включените в извадката вносители повдигнаха въпроси по отношение на използваните индивидуални данни за печалбата и поискаха да бъдат приети ревизирани данни. Някои от тези искания бяха приети и някои технически грешки бяха отстранени. Ревизираното състояние по отношение на рентабилността е, както следва:
Таблица 22
Средна печалба от разглеждания продукт, реализирана от включените в извадката вносители
(нетна печалба преди данъчно облагане/оборот)
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Среднопретеглена стойност
36,2 %
18,1 %
20,5 %
20,4 %
Средноаритметична стойност
29,6 %
17,8 %
20,7 %
21,3 %
Забележка: печалбата от продажбите на вносителите към потребители (продажби на дребно) е изключена.
(429)
Горепосочените цифрови величини са изчислени въз основа на данните за приходите от разглеждания продукт, съобщени от включените в извадката вносители. В някои случаи съобщените данни следваше да бъдат преразгледани след проверката на място. Както беше посочено по-горе, след съобщаването на окончателните заключения, четирима включени в извадката вносители поставиха под въпрос анализа на тяхната собствена рентабилност и повторно изтъкнаха, че преразгледани данни, като предоставените след проверката на място, би следвало да се приемат. Що се отнася до единия от включените в извадката вносители, следва да се отбележи, че неговото искане, свързано с разходите по продажбите и общите и административни разходи (РПОАР), беше частично удовлетворено, като беше поправена една техническа грешка, в резултат на което е налице слабо понижение на рентабилността на извадката, както беше посочено в съобщението до заинтересованите страни. Неговото искане да бъдат приети първоначално декларираните РПОАР разходи и да бъдат взети под внимание, освен това, значителните по размер дължими суми, които по негово твърдение той следвало да изплати на свързано с него дружество, намиращо се извън Съюза, обаче следваше да бъде отхвърлено. По отношение на първоначално декларираните РПОАР разходи, по време на посещението с цел проверка на място се оказа, че те са били завишени, тъй като дружеството не можа да обоснове претендираните суми. В резултат на тази констатация беше извършена поправка въз основа на получените по време на проверката на място документи. Що се отнася до предполагаемите разходи във връзка с дължими суми, въпросната претенция беше отправена едва след проверката на място и не беше подкрепена с достатъчно доказателства. Що се отнася до втория вносител от извадката, той също повторно поиска да бъдат приети преразгледаните данни за рентабилността, основаващи се на печалбата, декларирана във формуляр, който по негово твърдение е бил представен на американските власти. Във връзка с това следва да се отбележи, че това дружество е представило за разглеждания продукт таблица относно рентабилността, която бе потвърдена при проверката, тъй като данните в нея напълно кореспондираха с тези в одитираните отчети и другите налични данни.
В предадения след проверката документ се споменава само за общо равнище на печалбата за „Европа“, като същият включва всички продукти, в т.ч. вероятно и тези, които са свързани с дейности, извършени в Европа в географския смисъл на думата (Швейцария, Балканите), но извън 27-те държави-членки. Не беше възможно също така да се направи връзка между данните от този формуляр и тези, проверени на място, поради което искането беше отхвърлено. В изпратения от него след съобщаването на заключенията документ, дружеството предостави повече подробности в тази връзка, но, поради късното му предаване и липсата на доказателства в негова подкрепа, също се оказа невъзможно той да бъде взет под внимание. Второто искане на това дружество касаеше няколко разходни елемента, които би следвало да бъдат взети под внимание, но за два от които се оказа невъзможно да бъдат съпоставени с проверената на място информация. Прието беше обаче да се вземе под внимание трети разходен елемент, който бе изцяло проверен по време на проверката и беше пропуснат в таблицата. Въздействието върху рентабилността като цяло обаче беше ограничено. Третият вносител първоначално беше предоставил данни за печалбата си само за малка част от своите дейности в Съюза. Предоставените данни не могат да се считат за представителни за дейността на дружеството в Съюза като цяло поради наличието на сериозни разминавания между регионите, по отношение на разходите и приходите. В резултат на това, данните за печалбата бяха допълнени по време на проверката на място с останалите данни за дейността, извършена в Съюза, при използване на цялата налична информация, чиято проверка беше възможна. Дружеството оспори резултата от това изчисление и представи в края на проверката на място преработена таблица относно рентабилността, която се различаваше от изчислението на Комисията само по отношение на един елемент, а именно разходите за покупки. Тъй като обаче, противно на установените от Комисията разходи за покупки, предложеният размер на разходите за покупка не беше възможно да се съпостави с наличната информация, преработената таблица не беше приета. В резултат искането беше отхвърлено и бяха използвани установените по време на проверката на място данни за рентабилността. След съобщаването на заключенията, четвъртият вносител оспори своите собствени данни за рентабилност, които бяха предоставени, проверени и приети без други корекции по време на проверката на място, с аргумента, че цялата използвана методология е била неточна. Тъй като дружеството обаче не предложи друга методология за установяване на маржа на печалбата за разглеждания продукт, се наложи искането да бъде отхвърлено като необосновано.
(430)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване отговорите на въпросника на съдействащите вносители сочеха среднопретеглена нетна печалба от 12 % за периода от 1 април 2004 г. до 31 март 2005 г. В настоящото разследване в рамките на преразглеждането проверените данни на вносителите от извадката обаче показаха, че среднопретеглената печалба на вносителите от извадката през 2005 г. е била над 20 %. През 2006 г. е настъпил значителен спад в рентабилността с над 18 процентни пункта на основа на среднопретеглената стойност и с близо 12 процентни пункта средноаритметично. Изглежда повечето от договорите за продажба вече са били сключени преди налагането на временните мерки през март 2006 г. и в много случаи при договорените продажни цени не е взето предвид възможното налагане на антидъмпингови мита. Следователно реализираната от вносителите от извадката печалба от разглеждания продукт, е намаляла през 2006 г. През 2007 г. и през РПП печалбата се е увеличила отново, но все още е била със 8-16 процентни пункта по-ниска от постигната през 2005 г. печалба.
(431)
Като се има предвид, че след март 2006 г. повечето от включените в извадката вносители са адаптирали своите канали за снабдяване и ценова политика според промяната в обстоятелствата, т.е. налагането на антидъмпингови мита, беше направен по-внимателен анализ на факторите, които са оказали въздействие върху рентабилността от 2007 г. Може да се отбележи следното. На първо място, докато спадът на печалбата през 2006 г. би могъл до голяма степен да се дължи на антидъмпинговите мита, през 2007 г. и през РПП други, специфични за дружествата фактори, също са оказали негативно въздействие върху печалбата на вносителите от извадката. През 2007 г. и през РПП някои от вносителите от извадката са направили значително по-високи разходи по продажбите, общи и административни разходи, което е довело до голямо влошаване на брутните печалби. Това се е отразило върху изчислената печалба за извадката като цяло. За тези увеличени разходи по продажбите, общи и административни разходи на включените в извадката вносители не можа да се установи обща причина, като например по-високи разходи за маркетинг на спортни събития.
(432)
В същото време следва да се отбележи, че обменният курс евро-щатски долар е помогнал на вносителите да запазят разходите си за закупуване на ниско ниво, включително разходите за разглеждания продукт. От края на 2005 г. до края на РПП обменният курс на еврото се е повишил с почти 30 % спрямо щатския долар и тъй като договорите на вносителите с техните доставчици обикновено се сключват в щатски долари а вносителите са заявили, че са прибягвали само в редки случаи до операции по защита от риска, тази „печалба“ е смекчила въздействието на антидъмпинговите мита и на други увеличения на разходите. Въз основа на информацията, предоставена от един от вносителите от извадката, равнищата на печалба по време на РПП са щели да бъдат с до 6 процентни пункта по-ниски, ако обменните курсове са се запазили стабилни.
(433)
Освен това беше направен алтернативен анализ на рентабилността, в който се разграничава печалбата, постигната от обувки с търговска марка на разпространителя, от печалбата, реализирана от маркови обувки. За тази цел проверените данни на вносителите от извадката бе допълнена от информация, получена от друг голям вносител на обувки с търговска марка на разпространителя, който не взе участие в изготвянето на извадката, но съдейства на разследването, като представи своето мнение. Тази информация показа, че равнищата на печалба на вносителите на обувки с търговска марка на разпространителя като цяло са били значително по-ниски от равнищата на печалба на повечето вносители на маркови обувки, но въпреки всичко са били високи и в диапазона от 11 % до 17 % по време на РПП. Това потвърждава констатациите от първоначалното разследване, в което тази категория вносители са заявили средно равнище на печалба от 17 %. От друга страна, този подробен анализ показа също, че за вносителите на маркови обувки рентабилността се е подобрила след първоначалното разследване. При първоначалното разследване тези вносители са отчели средна рентабилност около 10 %, докато печалбата на включените в извадката вносители на маркови обувки по време на РПП е възлизала на повече от 20 %. Следователно може да се заключи, че по принцип икономическото състояние на групата вносители на обувки с търговска марка на разпространителя до голяма степен е останало същото след първоначалното разследване, докато положението на вносителите на маркови обувки изглежда, че дори се е подобрило.
(434)
При всички случаи обаче равнищата на печалбата, постигнати от включените в извадката вносители, са били сравнително високи и не са показали тенденция към намаляване след 2006 г. Следва да се отбележи също, че общото равнище на печалбата на включените в извадката вносители, т.е. винаги над 10 %, сочи наличието на по-скоро стабилен и устойчив бизнес.
(435)
При разследването не бяха разкрити информация или доказателства, които да показват, че равнището на печалба на други вносители би се развило в различна посока от описаните по-горе тенденции в печалбата.
4.6. Влиянието на икономическия спад, настъпил след РПП
(436)
С оглед на световната финансова и икономическа криза, която започва веднага след РПП, бе счетено за целесъобразно да се анализира положението на вносителите след РПП. В няколко от представените мнения беше посочено прякото негативно въздействие, което икономическата криза е оказало върху сектора, като засилва негативното въздействие на антидъмпинговите мита. Въз основа на допълнителна информация и коментари, предоставени от страните, както и на публично достъпна информация, като Евростат, проучвания на пазара т.н., се очерта следната картина.
(437)
От наличните статистически данни става ясно, че вносът от засегнатите държави продължава да намалява, въпреки че спадът е умерен в сравнение със спада през периода от 2005 г. до РПП (- 15 % след РПП). Същевременно вносът от трети страни продължава да се увеличава. С други думи, процесът на преместване на производството от засегнатите държави в трети държави все още продължава. Данните на Евростат също показват силното повишаване на цените на вноса, особено що се отнася до обувки от засегнатите държави (+ 21,5 % в сравнение с РПП).
(438)
Подобно развитие след РПП бе съобщено от включените в извадката вносители, които са продължили да снабдяват все по-голяма част от производството си от други държави и да намаляват снабдяването си от засегнатите държави. Като цяло внасяните от тях обеми на въпросния продукт са останали сравнително стабилни. Вносителите обясниха, че поради срока на доставка от приблизително 6 месеца, покупките след РПП са били резултат от поръчки, направени преди началото на икономическия спад. Средните цени в евро на покупките на включените в извадката вносители на разглеждания продукт, са се увеличили в сравнение с РПП приблизително с 15 %. Според вносителите причините за това увеличение на цените са, на първо място, поскъпването на щатския долар в края на 2008 г. и началото на 2009 г., което е повишило разходите за снабдяване на производството в евро по отношение на продуктите от засегнатите държави, и, на второ място, повишените разходи за производство в засегнатите държави, особено увеличаването на разходите за труд.
(439)
Тъй като цените на препродажба са останали стабилни или са се увеличили съвсем малко, изглежда че рентабилността на включените в извадката вносители във връзка с търговията им на разглеждания продукт, е била засегната в още по-голяма степен. Освен това вносителите заявиха, че поради предварителните поръчки за покупка и последвалото свиване на търсенето, техните запаси са се увеличили значително. Въпреки това изчислението на равнището на печалбата на вносителите след РПП въз основа на предоставените данни за цените показа, че спадът в печалбата най-вероятно ще бъде умерен (с около 2 процентни пункта), което показва като резултат все още добри равнища на печалба като цяло.
(440)
Няколко вносители обаче посочиха, че от есента на 2008 г. потребителското търсене значително е намаляло и че това все още не се е отразило на обема на вноса, тъй като поръчките са направени от 6 до 9 месеца по-рано, т.е. преди икономическия спад. Поради това вносителите са очаквали по-значителен спад в обемите на вноса през следващия сезон. В допълнение няколко вносители съобщиха, че някои от големите дистрибуторски вериги или са изпаднали в несъстоятелност, или изпитват финансови затруднения, в резултат на което са анулирани поръчки, стоковите наличности на вносителите са се увеличили и те следва да правят специални отстъпки на своите клиенти. Някои от включените в извадката вносители вече са обявили планове за големи структурни промени с оглед на спада, а други съобщиха, че все повече се опитват да контролират разходите посредством други мерки.
(441)
От горепосоченото следва, че до юли 2009 г. въздействието на кризата все още е било ограничено по отношение на вноса и обема на продажбите, тъй като поръчките са били направени преди кризата да достигне потребителското ниво и въз основа на по-оптимистични очаквания за потреблението. По отношение на рентабилността изглежда, че повечето вносители досега също са успявали да ограничат въздействието на кризата чрез вземане на различни мерки, насочени към контролиране на разходите.
4.7. Вероятно въздействие в случай на запазване на мерките
(442)
Ако прилагането на мерките продължи, съществува голяма вероятност в бъдеще те да засегнат вносителите в по-голяма степен, тъй като икономическите параметри са се променили значително: с наблюдаваното напоследък увеличение на покупните цени и очакваното общо намаление на потреблението, въздействието на антидъмпинговото мито ще стане по-осезаемо отпреди, дори и ако развитието на обменния курс смекчи увеличението на покупната цена, както се е случило по време на разглеждания период. Освен това няколко вносители посочиха, че в засегнатите държави са настъпили и други значителни увеличения на разходите, като по-високи разходи за труд и др. Като цяло печалбите от разглеждания продукт, вероятно ще намалеят в близко бъдеще, но по-скоро вследствие на увеличаването на други разходи, отколкото на антидъмпинговите мита. Въпреки това тъй като вносителите са постигнали по принцип добри маржове на печалба, този спад най-вероятно няма да застраши тези дружества.
(443)
Както се вижда от 2005 г. насам, вносителите вероятно ще продължат или ще започнат да се снабдяват с дори по-големи количества от други трети държави, с оглед на това, че антидъмпинговите мита ще ги засягат в по-голяма степен. Същевременно вносителите вероятно ще се опитат да прехвърлят по-висок дял от всяко увеличение на общите разходи към търговците на дребно/дистрибуторите. Въпреки това предвид относителната значимост на тези търговци на дребно и/или дистрибутори за вносителите (както е обяснено в съображение 472 по-долу), вносителите вероятно няма да прехвърлят напълно на своите клиенти евентуалното увеличение на разходите. Това бе отбелязано също през периода юли 2008 - март 2009 г.
(444)
Въздействието от запазването на антидъмпинговите мита през период на свиване на търсенето, покачването на покупните цени и увеличаването на осведомеността на потребителите относно разходите на вносителите обаче ще се различава в зависимост от гъвкавостта на вносителя. Припомня се, че някои вносители вече са показали голяма гъвкавост в стратегиите си за снабдяване и в своя продуктов асортимент (повече обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности (STAF) и/или обувки от текстилни/пластмасови материали и/или аксесоари). Това им позволява да смекчат въздействието на митото в бъдеще. Други вносители, които запазват традиционните си канали за снабдяване в засегнатите държави и които са се ориентирали към производството на обувки от естествена кожа, могат действително да изпитат общ спад на рентабилността и/или продажбите.
4.8. Коментари
(445)
Както е посочено в съображение 60 и следващи, няколко заинтересовани страни поискаха изключването на специфични видове обувки от обхвата на продукта. Освен това повечето страни изразиха становище, че ако не бъде възможно да се преразгледа обхватът на продукта в настоящото разследване, видовете внасяни от тях обувки следва да бъдат изключени от мерките по член 21 от основния регламент. Последните твърдения се основават най-вече на предполагаемата липса на производство (производствен капацитет и желание за производство) на тези видове обувки в Съюза, което би предполагало липсата на конкуренция с производството на Съюза и на вреда по отношение на него, и на неблагоприятната икономическа среда, в която мерките биха имали все по-изразено негативно въздействие върху вносителите, дистрибуторите, търговците на дребно и потребителите в рамките на Съюза.
(446)
В това отношение е важно да се подчертае, че беше установена значителна конкуренция между вноса от засегнатите държави и вида обувки, произвеждани в Съюза, както е посочено в съображение 267 и следващите го. Това означава също, че все още има значително производство на обувки от естествена кожа в Съюза. В по-широк смисъл беше отбелязано също, че обхватът на продукта не може да бъде променян, удължаван или намаляван в рамките на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, независимо от евентуалното развитие на структурата на производството в Съюза по време на съществуването на мярката.
(447)
Независимо от горепосоченото, Комисията се свърза със съответните асоциации на производителите на обувки, за да добие по-ясна представа за видовете/количествата от някои обувки, произвеждани в Съюза. От събраната информация става ясно, че повечето от обувките, за които е отправено горното искане (все още) се произвеждат в Съюза и че структурата на производството не се е променила значително през периода на съществуване на мерките. Събраната информация не позволява да се определи общо и окончателно дали определени видове продукти от специализирана пазарна ниша, произведени в Съюза, обхващат търсенето на тези продукти.
(448)
Повечето от тези продукти са специфични продукти, заемащи определена пазарна ниша, които се продават на специализирани потребители в малки количества, имат високо качество и сложни технически характеристики и принадлежат към високата ценова категория, т.е. обувки за конна езда, обувки за боулинг или обувки със специални размери/обувки за тесни ходила. Следователно тези видове продукти по принцип биха се вписали в общата структура от спецификации на производителите от Съюза. Чрез налагането или запазването на мерките производителите от Съюза могат да бъдат стимулирани да инвестират отново в производството на такъв вид продукт от определена пазарна ниша или да увеличат съществуващия си производствен капацитет. В противен случай няма да има никакъв стимул за производителите от Съюза да инвестират в такива продуктови линии. Освен това тъй като мерките не са предназначени да спрат вноса и в разглеждания случай не са довели до този резултат, е оправдано да се наложат антидъмпингови мерки и за тези видове продукти от специализирана пазарна ниша, докато между отделните продукти не може да се направи ясно разграничение. Във всеки случай що се отнася до продукти от специализирана пазарна ниша, ограничените налични данни сочат, че делът им в общия внос е много ограничен и поради това въздействието на мерките по отношение на тези видове продукти не се счита за непропорционално във връзка с подчертано преобладаващата част от вноса.
(449)
Някои вносители на спортни обувки, както и тяхната асоциация заявиха, че нямат реална алтернатива за снабдяването си в Съюза.
(450)
По отношение на това първо следва да се отбележи, че събраната от националните асоциации на производителите на обувки информация показва, че все още има значително производство на спортни обувки в Съюза, въпреки че не може да се изключи търсенето да надмине предлагането в този сегмент. Дори да приемем, че производство на спортни обувки в Съюза е недостатъчно, разследването показа, че съществуват алтернативни източници за снабдяване като Индонезия и Индия, които предлагат все по-конкурентни цени, както е изложено по-горе.
(451)
Някои от включените в извадката вносители, особено вносителите на по-големите световни марки обувки, заявиха също така, че имат дългосрочни стратегически отношения с някои групи от фабрики в КНР и Виетнам, основани на високо качество, социални, екологични стандарти и стандарти за безопасност, изграждани в продължение на години. Поради това промяната на източниците на доставки чрез преместване на производството би предизвикало високи разходи и удължаване на сроковете на доставките (от 12 до 18 месеца).
(452)
В тази връзка е важно да се подчертае, че антидъмпинговите мерки не са забранителни, с други думи, фактът, че мерките са били наложени, за да се коригира нарушаване на търговията, не е довел до прекратяване на вноса от засегнатите държави и произтичащата от това необходимост за вносителите да се снабдяват от други държави. Независимо от горепосоченото, разследването показа, че съществува значителна степен на гъвкавост: вносителите обикновено купуват от групи доставчици с производствени бази в няколко азиатски държави. Тези групи са гъвкави и могат да преместват снабдяването от една държава в друга, ако имат стимул да го направят. Подробностите, предоставени чрез изготвянето на извадката относно снабдяването с въпросния продукт от 2005 г. насам, както е обощено на съвкупна основа в съображение 417 по-горе, показват, че повечето от включените в извадката вносители в рамките на 1 до 2 години са променили произхода на значителна част от доставяните за тях обувки от естествена кожа. Един голям вносител, който не е включен в извадката, също съобщи за увеличен внос от други азиатски държави за сметка на вноса от засегнатите държави. Следователно информацията в досието показва, че макар да е възможно да е свързано с допълнителни разходи, преместването на производството от една държава в друга не се смята за твърде обременително и изглежда е относително разпространено. Следователно този аргумент се отхвърля.
(453)
Асоциациите на вносителите, както и някои вносители заявиха, че вносителите повече не са в състояние да поемат въздействието от митата. Беше изтъкнато, че през периода 2006 г.-РПП негативното въздействие на мерките върху потребителите е било (частично) компенсирано от ефекта от промяната на обменния курс от 2006 г. насам, но според тези твърдения обръщането в посоката на обменния курс след края на РПП ще предизвика неизбежно увеличаване на техните цени на препродажба и ще се изрази в по-високи цени за потребителите в магазините, ако митата бъдат запазени.
(454)
Отчита се фактът, че поскъпването на еврото спрямо щатския долар след налагането на антидъмпинговите мерки е било значително, както е описано и в съображение 432 по-горе. Всъщност развитието на обменния курс е в полза на вносителите на разглеждания продукт, от края на 2005 г. до края на РПП, тъй като договорите с техните доставчици са обикновено в щатски долари, а еврото е поскъпнало с почти 30 % спрямо щатския долар в рамките на този период.
(455)
Що се отнася до заявената неспособност на вносителите да поемат митото поради промяната в развитието на обменните курсове от средата на 2008 г. насам, което води до по-високи цени на вноса в евро, следва да се отбележи, че равнището на печалба, което постигат вносителите от търговия с разглеждания продукт, както е анализирано посредством извадката (вж. таблица 22 по-горе), е все още добро по време на РПП. Това подсказва, че вносителите биха били в състояние да продължат да работят по устойчив начин, дори ако за определен период обменният курс е в тяхна вреда. Освен това що се отнася до развитието на обменния курс, няма признаци, че еврото е в състояние на свободно падане по отношение на щатския долар, а напротив, макар еврото да се е обезценило спрямо щатския долар от юли до ноември 2008 г., след това се е върнало до предишните си нива. Поради това е спекулативно да се очаква обезценяване на еврото в краткосрочен и средносрочен план. Що се отнася до цените на дребно на обувките от естествена кожа, следва да се отбележи също, че съществуват няколко други източници за доставка на обувки от естествена кожа и тези източници се използват във все по-голяма степен от вносителите. Поради това няма данни, които да показват необходимост вносителите да прехвърлят изцяло митото върху търговците на едро/търговците на дребно, което да доведе до значително увеличение на цените на дребно. Следователно аргументът не е убедителен.
(456)
Някои от вносителите, повечето от които са част от групата на производителите на маркови обувки, заявиха, че мерките ще навредят на значителната „производствена добавена стойност“, която те осигуряват в Съюза чрез техните значителни дейности в областта по-специално на дизайна, развойната дейност, създаването на търговски марки и снабдяването. Във връзка с това разследването потвърди, че действително не просто търгуват с обувки, но също така са ангажирани на територията на Съюза в дейности, осигуряващи добавена стойност като горепосочените. Тези дейности създават значителен брой висококвалифицирани работни места.
(457)
В това отношение следва да се отбележи, че предоставената информация от включените в извадката вносители не показва никакъв спад в заетостта в тези дружества, свързана с производството на разглеждания продукт, през периода 2005 г.-РПП. Напротив, обобщените данни за заетостта на включените в извадката производители на маркови обувки сочат по-скоро слабо увеличение на заетостта. Това е следствие от факта, че в съответствие с целта им антидъмпинговите мерки не препятстват навлизането на пазара на Съюза на обувки от естествена кожа с произход от КНР и Виетнам, а по-скоро коригират равнището на цените им с цел да възстановят равнопоставените условия на конкуренция. Още повече, че нивото на митата в този случай е умерено и вносителите могат също да променят мястото на произход - както в някои случаи действително са направили. С оглед на горепосоченото твърдението, че антидъмпинговите мерки биха застрашили висококвалифицираните работни места, които тези вносители са разкрили в Съюза, се отхвърля.
4.9. Заключение
(458)
Въз основа на горния анализ се прави окончателното заключението, че през периода 2006 г.-РПП антидъмпинговите мерки са оказали влияние върху икономическото състояние на вносителите в Съюза на разглеждания продукт, но това влияние не се счита за прекомерно с оглед на установеното при разследването силно като цяло пазарно присъствие на вносителите. Ограниченото по мащаб влошаване на икономическото състояние на вносителите изглежда е продължило през деветте месеца след РПП. Въпреки това този сектор е, най-общо казано, в добра форма, и печалбите, реализирани от разглеждания продукт, все още са високи. Следователно се счита, че е малко вероятно запазването на мерките да окаже значително негативно въздействие върху интересите на вносителите.
4.10. Интерес на дистрибуторите/търговците на дребно
4.10.1. Общи положения
(459)
Наличната информация показва, че на пазара за търговия на дребно/дистрибуция в Съюза около 60 % от всички обувки се продават чрез „традиционната“ специализирана мрежа за дистрибуция, която се състои от големи търговци на дребно, които често сами внасят обувки, и така наречените групи за закупуване, и около 40 % от всички обувки се продават чрез „неспециализирана“ дистрибуция, която се състои от супермаркети, магазини за облекла, както и универсални магазини. Според оценките в сектора за търговия на дребно/дистрибуция в Съюза са заети около 140 000 души, които продават на потребителите разглеждания продукт. Следва да се отбележи, че докато в северните държави-членки преобладават по-големи търговци на дребно, в южните държави-членки търговията на дребно често се извършва от МСП.
(460)
Въпреки че големите търговски вериги не пожелаха да участват в извадката на вносителите и не попълниха подробния въпросник за търговците на дребно, един голям вносител/търговец на дребно, както и група от търговци на дребно представиха съображения в писмен вид и им беше дадена възможност да бъдат изслушани. Поради това единственият търговец на дребно, чиито отговори можаха да бъдат проверени, са били на Clarks, който оказа съдействие като вносител.
(461)
Отговори на въпросника, предназначен за асоциациите на търговци на едро, дистрибутори и търговци на дребно, бяха получени от Европейската асоциация на търговците на дребно на модни стоки (AEDT), Обединение на продавачите на европейски марки обувки (EBFC), European Outdoor Group (EOG), EuroCommerce, представляваща секторите за търговия на дребно, търговия на едро и международна търговия в Европа, Федерацията на европейската промишленост на спортни стоки, Асоциацията за външна търговия (FTA), Нидерландската асоциация на търговците на дребно на модни стоки, обувки и спортни стоки MITEX и Svenskt Sportforum. На въпросника не отговориха вериги от супермаркети, обаче Lidl предостави информация за своите покупки и препродажби на разглеждания продукт, за периода 2005-2008 г. Горепосочените асоциации и търговци на дребно се противопоставиха на мерките и тяхното удължаване, като в общи линии заявиха, че мерките намаляват рентабилността и принуждават много търговци на дребно да търсят алтернативни източници за снабдяване. Те също така заявиха, че разширяването на обхвата на мерките ще навреди на европейската обувна промишленост, която успешно се е приспособила към предизвикателствата и възможностите на съвременните пазари, при които производството се прехвърля на външни изпълнители. Те изтъкнаха, че мерките не са попречили на мащабното прехвърляне на производството, което няма да се върне обратно в Съюза, тъй като производителите от Съюза не са в състояние да отговорят на търсенето на широка гама от качествени обувки на ниски цени.
4.10.2. Покупни цени
(462)
За да се оцени твърдението за намаляване на маржа на печалбата след налагането на антидъмпинговите мерки, като първа стъпка беше направен анализ на покупните цени на разглеждания продукт, от дистрибутори/търговци на дребно спрямо продажните цени, постигнати от тях през периода 2005 г.-РПП. Както е описано в съображение 425 по-горе, въз основа на отговорите на въпросника на включените в извадката вносители, изглежда че цените на препродажба на вносителите, които са равни на покупните цени на дистрибуторите/търговците на дребно, са били стабилни или само слабо са се увеличили през периода 2005 г.-РПП.
4.10.3. Цени на препродажба
(463)
Като втора стъпка беше разгледано развитието на цените на дребно и поради липсата на точни данни, предоставени от търговците на дребно, информацията бе събрана от статистическите служби на държави-членки, които общо представляват 66 % от населението на Съюза. Тази информация показва, че развитието на цените на дребно през разглеждания период общо се характеризира с много слаба тенденция към повишение, както е показано в таблицата по-долу:
Таблица 23
Средни потребителски цени в някои държави-членки (индексирани)
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Германия
„обувки“
100
99,2
100,3
100,9
Нидерландия
„обувки“
100
100,7
101,4
103,1
„детски обувки“
100
99,3
101,5
100,9
Франция
„chaussures de ville“ (градски обувки)
100
99,9
101,1
101,5
Обединено кралство
„обувки“
100
98,4
99,6
99,5
Испания
„дамски обувки“
100
101,9
102,6
103,7
„мъжки обувки“
100
101,6
103,5
104,1
„детски обувки“
100
100,9
102,6
103,3
Италия
„обувки“
100
100,9
102,0
102,6
Източник: национални статистически служби.
(464)
Горепосочените категории обувки, въпреки че не отговарят точно на определението за продукта, са доминирани от въпросния продукт и поради това горепосочените тенденции могат да бъдат считани за валидна справка за цените на дребно на разглеждания продукт.
(465)
Горепосочените тенденции бяха освен това потвърдени и от няколко заинтересовани страни, които заявиха, че цените на дребно са останали относително стабилни в продължение на дълъг период от време и във всеки случай през целия период 2005 г.-РПП. Те обясниха факта, че цените на обувките на пазара на дребно са били стабилни за такъв дълъг период поради i) благоприятни фактори, свързани с разходите, поради непрекъснатото преместване на производството в държави с ниски разходи и благоприятното развитие на обменния курс и ii) прилагания от търговците на дребно принцип на „ценовите точки“ и на нагласата на потребителите да плащат. Принципът на „ценовите точки“ се състои в това, че обувките обикновено се продават на фиксирани ценови точки, а не на цени, които са между тях. Например една категория обувки се продават за 44,95 EUR, по-високата категория се продава за 49,95 EUR, следващата категория за 54,95 EUR и така нататък.
4.10.4. Рентабилност
(466)
Тъй като предоставената от търговците на дребно информация не бе достатъчно подробна, не беше възможно да се получат преки данни за тяхната рентабилност. Въпреки това като се сравни развитието на покупната цена на търговците на дребно, както е посочено в съображение 462 по-горе, с развитието на тяхната цена на препродажба, както е посочено в съображение 463 и следващите го, няма признаци за свиване на маржа на печалбата, което може да бъде приписано на въздействието на митата върху разходите, тъй като покупните цени на разглеждания продукт, са останали стабилни или слабо са се повишили, докато цените на препродажба слабо са се повишили.
(467)
Що се отнася до общото ниво на рентабилност в сектора за търговия на дребно, има някои показатели, че то е по-ниско от равнището на печалбата, реализирана от вносителите. Освен това според специализираната преса някои региони по-специално изглеждат особено конкурентоспособни и представляващи трудност от гледна точка на търговците на дребно (силна конкуренция, процес на консолидация на пазара, силна зависимост от финансовия пазар, който не желае да инвестира, и стратегически неуспехи). Същевременно обаче една от най-големите търговски вериги на дребно за обувки, действащи в Съюза, е отчела рекордни печалби през 2008 г. в пресата и е обявила амбициозни планове за разширяване.
(468)
Що се отнася до общата рентабилност на търговците на дребно, следва също да се отбележи, че въздействието на антидъмпинговото мито във всеки случай се смекчава от оборота им от други техни продукти като обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности (STAF), специални спортни обувки, обувки от естествена кожа с друг произход, други видове обувки и аксесоари.
(469)
В заключение, аргументът за намаляване на рентабилността не беше доказан от търговците на дребно по време на разследването в рамките на преразглеждането, а заключенията от разследването също не потвърдиха това твърдение. От наличната информация изглежда, че е по-вероятно налагането на антидъмпингови мерки да не е оказало негативно въздействие върху търговците на дребно от 2006 г. до РПП, или това въздействие да е било само в ограничена степен.
4.10.5. Въздействие на икономическия спад след РПП
(470)
Ограничената налична информация относно въздействието на икономическия спад след РПП върху сектора за търговия на дребно на обувки показва намаляващи маржове и отслабване на търсенето през първите девет месеца след РПП. Информацията обаче е представена само от едно дружество, с дейност основно в един специфичен регион, което е активно и като вносител и поради това не може да се счита като представително за сектора на търговията на дребно като цяло. Освен това специализираната преса съобщи за значително подобряване на състоянието на сектора за търговия на дребно на обувки в този регион (с увеличаване на обема на продажбите и приходите) от средата на 2009 г. Поради това, при липсата на представително съдействие от сектора за търговия на дребно не могат да се направят окончателни заключения относно точното въздействие на икономическия спад.
4.10.6. Вероятно въздействие в случай на запазване на мерките
(471)
На фона на настоящия икономически спад е вероятно потреблението на обувки от естествена кожа да намалее, а ценовият натиск, упражняван от все по-чувствителни към цената потребители, ще се увеличи в краткосрочен до средносрочен план. От друга страна, вносителите вероятно ще се опитат да прехвърлят поне отчасти увеличението на цените си върху търговците на дребно. Поради това положението на търговците на дребно, които се намират между вносителите и потребителите, може да доведе до все по-трудна ситуация.
(472)
Търговците на дребно/дистрибуторите с дейност на силно конкурентни пазари и които се снабдяват с обувки от естествена кожа предимно от засегнатите държави, биха могли при такъв сценарий да се окажат в деликатно положение предвид сравнително високите им разходи и относително ниската нетна печалба. Отмяната на антидъмпингови мерки по отношение на разглеждания продукт, би предложила при такъв сценарий облекчение за тези дружества. За търговците на дребно/дистрибуторите, които обаче се снабдяват и от трети държави/Съюза и които имат по-разнообразен продуктов асортимент, въздействието от възможно увеличение на цените вероятно ще бъде смекчено от оборота. Освен това разследването показа, че макар да имат определена позиция на пазара, значението на големите търговци на дребно и на групите за закупуване на дребно е достатъчно значимо, за да попречи на вносителите да им прехвърлят изцяло увеличението на разходите си.
(473)
В заключение, търговците на дребно, които продължават да се снабдяват предимно с разглеждания продукт, ще бъдат ощетени повече от удължаването на срока на мерките, докато търговците на дребно с по-разнообразен и гъвкав бизнес модел, които преминават към снабдяване от други алтернативни източници и разнообразяване на продуктовия си асортимент, вероятно ще бъдат по-малко засегнати, въпреки че те могат да бъдат ощетени повече, отколкото по време на РПП.
4.10.7. Коментари
(474)
Беше заявено, че мерките са принудили много търговци на дребно да потърсят алтернативни източници за снабдяване. Информацията от досието показва, че някои търговци на дребно може наистина да са променили източника си на снабдяване, но нито един от търговците на дребно или техните асоциации не са съобщили за недостиг при снабдяването или дори за трудности при намирането на алтернативни източници след налагането на мерките. Така че въпреки че някои търговци на дребно действително са потърсили алтернативни източници, от информацията става ясно, че те успешно са намерили конкурентни алтернативни източници за снабдяване. Макар да се признава, че усилията са отнели много време на някои търговци на дребно, това се счита за косвено, а не за непропорционално въздействие от налагането на мерките, в сравнение с ползите за европейските производители, ощетени от дъмпинговия внос.
(475)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че благоприятните фактори, свързани с разходите, които са били в сила по време на разглеждания период, както е обобщено в съображение 465 по-горе, вече не съществуват. Вместо това, след края на РПП обменният курс се е променил в негативна посока и производствените разходи в КНР и Виетнам отново са се повишили. Следователно ако тези мерки бъдат запазени, това ще постави сектора за търговия на дребно в трудна ситуация, тъй като ще следва да повиши ценовите точки. Това не само ще доведе до по-високи цени на дребно, но и до по-нисък оборот, и с оглед на високите фиксирани разходи, до силен спад на печалбата.
(476)
Както е посочено в съображение 454 по-горе, е изключително спекулативно да се очаква обезценяване на еврото в краткосрочен и средносрочен план. Освен това макар да съществува вероятност нарастващите разходи в КНР да повлияят на позицията на вносителите, аргументът не е валиден за търговците на дребно, тъй като информацията от досието относно продажните цени на вносителите, предназначени за търговците на дребно по време на разглеждания период и след РПП показва, че увеличаването на цените е прехвърлено на търговците на дребно само в ограничена степен. Това показва като цяло силна пазарна позиция на търговците на дребно.
(477)
Поради това, въпреки че се признава, че принципът за „ценовите точки“ се използва широко в търговията на дребно с обувки, което дава възможност за извършване на по-малки увеличения на цените, с което се привлича в по-малка степен вниманието на потребителя, в досието няма данни, че търговците на дребно се сблъскват с цялостно значително увеличение на покупните цени на разглеждания продукт. Следователно в досието не се съдържат доказателства, че те са били принудени като цяло да повишат ценовите точки на разглеждания продукт. Освен това дори ако това се е наложило за определени специфични модели, въздействието би могло да се неутрализира чрез промяна на източниците на снабдяване или на продуктовия асортимент. С оглед на горепосоченото, аргументът се отхвърля.
4.11. Заключение
(478)
В заключение, въз основа на ограничената налична информация, нищо не показва, че мерките са оказали съществено неблагоприятно въздействие върху финансовото състояние на дистрибуторите/търговците на дребно през периода 2006 г.-РПП. Като се вземе под внимание вероятното въздействие на икономическия спад след РПП, особено с оглед на положението на търговците на дребно, които се намират между вносителите и потребителите, и възможните ниски печалби на търговците на дребно, не може обаче да се изключи, че финансовото състояние на тези търговци на дребно, които продават предимно разглеждания продукт, ще се влоши. Отбелязва се обаче, че търговците на дребно са свободни да се снабдяват с продукти с друг произход и да разнообразяват предлаганите продукти, като по този начин могат да смекчат последиците от антидъмпинговите мерки върху оборота им. Като цяло търговците на дребно са в много по-благоприятно положение на пазара от производителите от Съюза, тъй като те притежават описаната по-горе гъвкавост, докато производителите от Съюза са напълно изложени на въздействието на ценовия натиск, упражняван от вноса на продуктите, предмет на дъмпинг.
4.12. Интерес на потребителите
4.12.1. Общи положения
(479)
Комисията се свърза с 39 асоциации на потребителите в Съюза, за да ги информира за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. Тези асоциации бяха изрично поканени да разяснят позицията си относно съществуващите мерки и да предоставят всяка друга информация, която би могла да е от значение за разследването. Три организации на потребителите се представиха като заинтересована страна и изпратиха писмените си коментари.
(480)
Две национални асоциации на потребителите заявиха подкрепата си за антидъмпинговите мерки. Едната от тях изрично посочи, че дори и с наложените мерки цените на обувките от засегнатите държави остават много ниски. Европейската организация на потребителите BEUC се противопостави на мерките, като заяви inter alia, че мерките са във вреда на потребителя.
(481)
В тази връзка в първоначалното разследване беше предвидено, че въздействието върху потребителите ще бъде ограничено, като се прие, че сравнително умерените ставки на митото ще се разпределят по различните нива на дистрибуторската верига и няма да бъдат прехвърлени изцяло върху потребителите. Въпреки това беше разгледан и сценарият за „най-лошия случай“, т.е. пълното им прехвърляне върху потребителите. Оценката в първия случай беше за максимално увеличение на потребителските цени с 2 %, или 1 EUR на чифт.
(482)
Резултатите от разследването в рамките на преразглеждането действително показват, че потребителските цени на обувките от естествена кожа са се повишили слабо след налагането на мерките (вж. съображение 463 и следващите го). Повишението на средните цени на дребно на обувките, както е съобщено от националните статистически служби на групата от представителните държави-членки, посочени в тези съображения и в таблица 23, е между - 0,5 % и + 4,1 %, което е по-ниско от отчетената за този период инфлация.
(483)
Въз основа на анализа на цените на вноса бе установено също, че цените на обувките от естествена кожа от КНР и Виетнам са останали относително ниски, дори и след начисляването на антидъмпинговите мита (вж. съображение 422 по-горе). Ето защо от информацията в досието не става ясно, че мерките са навредили в значителна степен на потребителите.
4.12.2. Други коментари
(484)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че мерките са във вреда на потребителите и че са довели до по-високи цени. Някои вносители заявиха също така, че въздействието на мерките върху потребителите ще стане много по-осезаемо сега, след като те вече не могат да поемат митата.
(485)
Както е посочено в съображение 482 по-горе, тези антидъмпингови мита изглежда не са довели до значително увеличение на цените на дребно. Що се отнася до предполагаемата неспособност на вносителите да поемат митата, анализът на периода след РПП вече дава известна информация в това отношение. В действителност, както е обяснено в съображение 438 по-горе, през периода от юли 2008 г. до март 2009 г. покупните цени на вносителите са се увеличили значително, докато цените им на препродажба са останали стабилни или най-много слабо са се повишили. Тази информация подсказва, че не е задължително вносителите да прехвърлят всяко увеличение на разходите си на следващото равнище от дистрибуторската верига. Поради това този аргумент се отхвърля.
(486)
Една от заинтересованите страни заяви, че мерките ще доведат/са довели до намален избор на обувки от естествена кожа за потребителите, а именно на липса на обувки от естествена кожа от средния и ниския сегмент на достъпни цени. Това твърдение вече беше изказано по време на първоначалното разследване.
(487)
Горепосоченото твърдение не бе подкрепено от доказателства. Освен това предвид стабилните цени на дребно в продължение на дълъг период от време е малко вероятно потребителите да загубят интерес към въпросния продукт поради изменението на цените. Беше отбелязано също, че освен една асоциация, която заяви, че мерките щяха да доведат до по-ограничен избор за потребителите, без това твърдение да е подкрепено с доказателства, нито един друг търговец на дребно или асоциация на търговци на дребно не са се оплакали от ограничен избор или недостиг при снабдяването. Въпреки че разследването потвърди, че изборът на потребителите слабо се е изместил от въпросния продукт, като се има предвид слабият спад в потреблението на обувки от естествена кожа, наблюдаван по време на разглеждания период, и нарасналото търсене на обувки от текстилни материали, това обаче може да се дължи по-скоро на променящите се модни тенденции, отколкото на намаления избор на обувки от естествена кожа.
5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ИНТЕРЕСА НА СЪЮЗА
(488)
От горепосоченото следва, че значителна част от производителите от производството на Съюза са подобрили състоянието си след налагането на антидъмпинговите мерки и са доказали своята жизнеспособност чрез приспособяването на бизнес моделите си към предизвикателствата на глобализирания пазар. Ако мерките бъдат запазени, те ще позволят този процес да продължи за по-голям период от време. В случай че мерките бъдат отменени, ценовият натиск на дъмпинговия внос върху продуктите от средния до нисък сегмент най-вероятно ще въздейства и върху продуктите от по-високия сегмент и в крайна сметка ще засегне всички обувки от естествена кожа. При подобен сценарий има вероятност да банкрутират повече производители от Съюза, тъй като поради преобладаващите сред тях малки и средни предприятия те са по-уязвими във финансово отношение.
(489)
От друга страна, въздействието на антидъмпинговите мита от 2006 г. до РПП върху вносителите, търговците на дребно/дистрибуторите и потребителите не е било прекомерно. Ако мерките бъдат продължени и ако се приеме, че потребителското търсене ще се понижи допълнително в резултат на икономическата криза, въздействието на антидъмпинговите мита върху всички участници по всяка вероятност ще бъде по-високо, отколкото в миналото. Като се има предвид обаче като цяло доброто състояние и доказаната гъвкавост на вносителите и като цяло силната пазарна позиция на търговците на дребно/дистрибуторите, които могат да разнообразят значително продуктовия си асортимент, може да се предположи, че тези стопански субекти няма да понесат непропорционално големи вреди в краткосрочен до средносрочен план. Що се отнася до потребителите, след налагането на антидъмпинговите мита не е имало осезаемо увеличение на цените, и също така, като се вземат предвид резултатите от анализа на периода след РПП, няма признаци, че потребителските цени ще се увеличат непропорционално в бъдеще.
(490)
В заключение, разследването в рамките на преразглеждането не установи никакви неопровержими доводи против запазването на антидъмпинговите мерки.
Л. КОМЕНТАРИ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ СЛЕД СЪОБЩАВАНЕТО НА ЗАКЛЮЧЕНИЯТА
(491)
След съобщаването на заключенията бяха получени определен брой коментари. Нито един от тях обаче не можа да послужи като основание за промяна на заключенията. Бяха изтъкнати следните основни аргументи.
1. ИНТЕРЕС НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА СЪЮЗА
(492)
След съобщаването на окончателните заключения, една заинтересована страна изказа твърдението, че не антидъмпинговите мерки, а единствено усилията за преструктуриране са подпомогнали производството на Съюза. Това твърдение не само че не е подкрепено от никакво друго доказателство, но в същото време оставя без внимание обективните констатации, направени по време на настоящото разследване в рамките на преразглеждането. По-специално то оставя без внимание съвпадението по време между въвеждането на антидъмпинговите мерки и процеса на стабилизиране на производството на Съюза. Действително, от момента на въвеждане на мерките досега, беше преустановен силният ръст на дъмпинговия внос при ниски цени, а пазарният дял на комбинирания внос спадна от 35,5 % на 28,7 %. Този спад на дъмпинговия внос на пазара на Съюза намали ценовия натиск, упражняван от посочените обувки на ниски цени и помогна на производството на Съюза да продължи усилията си за преструктуриране.
(493)
Повторно беше изтъкнато също така, че Съюза не може да осигури масово производство и че, поради произтичащата от това невъзможност да реализира съответни икономии от мащаба, той не би бил в състояние да задоволи силното търсене на по-евтини обувки в Съюза. На първо място се подчертава, че това твърдение е необосновано. На второ място, сред производителите от Съюза съществуват също определен брой по-големи производители на обувки от сегмента на по-ниското качество и по-ниските продажни цени, някои от които бяха анализирани в рамките на извадката. Освен това, що се отнася до твърдението, че производството на Съюза не би могло да достави желаните обеми, следва да се отбележи, че разследването показа, че повечето от големите вносители, включени в извадката, не само че не поръчват само от един единствен доставчик, а също така поръчват относително по-малки обеми от няколко доставчици. Всичко това, заедно с ефекта от „клъстерния модел“, изложен в раздел E.2, при който се обединява работната сила на няколко по-малки дружества, логично би следвало да позволи и на производството на Съюза да произведе по-големи обеми. Поради това този аргумент се отхвърля.
(494)
Две заинтересовани страни изтъкнаха, че състоянието на производителите от Съюза, чието производство е изнесено в световен мащаб, не е било анализирано също толкова подробно, както това на производителите от Съюза, включени в представителната извадка. При все това се отбелязва, че анализът е включвал оценка на всички заинтересовани страни, доколкото те са съдействали при разследването. Например, сравнително подробно бе разгледан интересът на крупен производител от Съюза, който бе изключен от определението за производство на Съюза поради обема на неговия внос (вж. съображение 402 и следващите го). Следва също така да се отбележи, че дружествата в Съюза, които са изнесли по-голямата част от своето производство в трети държави, от техническа гледна точка следва да се разглеждат при антидъмпингови разследвания като вносители, като положението на тези вносители бе изцяло взето предвид и анализирано в съображение 408 и следващите го.
(495)
Една от страните посочи, че е направена погрешна оценка на интересите на производителите от Съюза, които преди са били включени в извадката, тъй като по нейно твърдение част от тях са се противопоставили на запазването на мерките. Това обаче не отговаря на истината, тъй като дори дружеството, което не е виждало предимство за самото него, е заявило, че мерките допринасят за възпиране на дъмпинговия внос. Само едно единствено друго дружество посочи, че е трудно за него в условията на икономическа криза да предвиди точния ефект от антидъмпинговите мита в бъдеще, но това дружество не е споменавало, че митата са лишени от основание. Така, дори страните, които изрично не са споменавали, че извличат пряка полза от мерките, изтъкнаха, че мерките са донесли непряка изгода чрез възпиране на вноса от КНР и Виетнам.
(496)
В резултат на това е окончателно потвърдено, че като цяло производителите от Съюза са спечелили от мерките и са показали способността си да подобрят своето положение, щом мерките смекчат последиците от вредоносния дъмпинг.
2. ИНТЕРЕС НА НЕСВЪРЗАНИТЕ ВНОСИТЕЛИ
(497)
Няколко заинтересовани страни отправиха критика като цяло във връзка с факта, че са защитени интересите на анонимни жалбоподатели, докато интересите на вносителите, другите стопански субекти, както и на потребителите, са пренебрегнати в голяма степен. Отбелязва се, че като цяло бе счетено, че налагането на антидъмпингови мита е от полза за производителите от Съюза и не бе счетено, че то оказва непропорционално негативно въздействие върху другите имащи отношение субекти. Твърдението за дискриминация обаче между тези страни се отхвърля категорично, тъй като всички страни бяха третирани по един и същи начин по време на разследването и всички интереси на оказалите съдействие стопански субекти, като вносители, търговци на дребно, производители от Съюза с изнесени производства и потребители, бяха внимателно проучени и анализирани при разследването.
(498)
Няколко страни заявиха, че печалбите на вносителите няма да бъдат достатъчно високи, за да посрещнат увеличените разходи по вноса, тенденциите в развитието на обменния курс, разходите за преминаване към други източници за снабдяване и антидъмпинговите мита. Това твърдение обаче не бе достатъчно обосновано. Както е показано в таблица 22, естеството на размера на печалбата на вносителите, а именно около 20 %, е такова, че изглежда, че те все още могат да посрещат горепосочените разходи.
(499)
Заявено бе, че посочената за вносителите цифрова величина за заетостта, т.е. около 23 000 души, е твърде ниска, тъй като в нея не са включени „работните места с добавена стойност“ в Съюза. Това обаче не е вярно. Цифровата величина за заетостта за вносителите е изчислена въз основата на проверени цифрови величини за заетостта на включените в извадката вносители, като в тях са включени и работните места с голяма добавена стойност, като дизайн, маркетинг, научноизследователска и развойна дейност, създаване на търговски марки и пр., които могат да бъдат отнесени към разглеждания продукт. Всички проверени цифрови величини за заетостта бяха събрани и съотнесени към обема на вноса на разглеждания продукт от включените в извадката вносители. След това полученият резултат бе екстраполиран към общия обем на вноса от засегнатите държави. По този начин в установената цифрова величина за заетостта бяха включени и значителни „работни места с добавена стойност“ в Съюза.
(500)
Някои страни заявиха, че аргументът, че вносителите могат лесно да преминат към други източници за снабдяване е в действителност неверен и опростенчески. Една заинтересована страна заяви, че не съществуват алтернативни източници за снабдяване. В това отношение се отбелязва, че никога не е твърдяно, че преминаването към други източници за снабдяване ще бъде лесно. Комисията не отхвърля, че преминаването към други доставчици може да породи допълнителни разходи и изисква време и че същевременно някои вносители имат отдавна установени взаимоотношения със своите доставчици. Въз основа на информацията, получена от включените в извадката вносители и от друг невключен в извадката вносител, бе възможно обаче в съображение 452 да се достигне до заключението, че съществува значителна степен на гъвкавост и че допълнителните усилия за преминаване към други източници не биха били такива, че да попречат на тези оператори да го направят. Тези вносители в действителност значително са увеличили доставките си от трети държави, както е показано в таблица 19. Същата тенденция бе наблюдавана при невключените в извадката вносители, като се има предвид фактът, че данните от Евростат сочат ръст от 4 процентни пункта по отношение на вноса от трети държави (таблица 7).
(501)
Някои заинтересовани страни заявиха, че продължаването на мерките ще засили намаляването на работни места в Съюза, несъмнено по отношение на вносителите и търговците на дребно. Това твърдение не бе обосновано от заинтересованите страни. Освен това от досието става ясно, че що се отнася до включените в извадката вносители, заетостта, свързана с разглеждания продукт, е нараснала с 6 % в периода 2005 г.-РПП.
(502)
Заявено бе, че липсва анализ на потенциалните ползи за вносителите от прекратяването на мерките. Във връзка с това се отбелязва, че въз основа на постановеното в член 21 от основния регламент следва да бъде анализирано дали съществуват основателни причини за неналагане на антидъмпингови мерки. В рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие това означава, че следва да бъде анализирано дали съществуват основателни причини да не продължи прилагането на мерките, т.е. следва да бъдат установени негативните последици от удължаването на срока на действие на тези мерки и тези последици да бъдат съпоставени с ползите за производството на Съюза, за да се прецени дали негативните последици са непропорционални. По този начин от правна гледна точка обратният сценарий, т.е. допускането срокът на мерките да изтече, е необходимо да бъде допълнително анализиран само ако в случая са налице конкретни признаци, че това ще представлява непропорционална тежест за вносителите, търговците на дребно или потребителите. Такива признаци не бяха констатирани. Въпреки това и единствено за целите на аргументацията може да бъде казано следното за вероятното въздействие върху вносителите, търговците на дребно и потребителите, в случай че мерките бъдат прекратени. По отношение на вносителите при разследването стана ясно, че известна част от загубата им на рентабилност от 2005 г. до РПП може да се сметне за резултат от платените антидъмпингови мита. Ако мерките бъдат прекратени и всички други разходи останат непроменени, посочените разходи не биха съществували вече и в това отношение нивата на печалба биха могли да надхвърлят установените при разследването нива от приблизително 20 %. По отношение на търговците на дребно не става ясно от информацията в досието дали те биха извлекли полза от евентуално изтичане на срока на действие на мерките, понеже включените в извадката вносители не винаги адаптираха цените си на препродажба в случай на намаляване на цените на вноса, което може да бъде установено чрез сравняване на средноаритметичната цена на вноса със средноаритметичната цена на препродажба от 2007 г. до РПП.
По отношение на въздействието върху потребителите е дори още по-малко вероятно евентуално изтичане на срока на действие на мерките да предизвика намаляване на цените, предвид на това че цените на дребно остават общо взето непроменени въпреки промените на цените на етап внос от 2005 г. до РПП. Освен това е малко вероятно и това потребителите да извлекат ползи под формата на увеличен избор, с оглед на това че в досието липсват данни изборът на потребителите да е бил засегнат от налагането на антидъмпингови мита. Във всеки случай всичко това не може да промени цялостното заключение, че липсват убедителни причини мерките да не бъдат запазени.
(503)
Някои вносители и техните асоциации заявиха, че въздействието на кризата е подценено и че последиците от икономическия спад ще продължат да се задълбочават. На първо място, тези твърдения не бяха достатъчно обосновани, тъй като не бяха представени конкретни данни, свързани с разглеждания продукт. Както е посочено в съображение 436 и следващите го, въздействието на кризата бе анализирано до юни 2009 г. въз основа на най-точните налични данни, т.е. бе изпратен допълнителен въпросник, за да може този въпрос да бъде специално проучен. Въз основа на събраната информация бе направен предпазлив анализ на получените данни и е ясно, че анализът се основава главно на данни от периода до юни 2009 г. Поради това не може да бъде изключено, че въздействието на икономическата криза върху потреблението и цените е по-тежко в сравнение с периода до юни 2009 г., но все още може да се стигне до заключението, че - с оглед на нивото на печалба, което е далеч над 15 % - е малко вероятно вносителите да бъдат засегнати внезапно в непропорционална степен от изолираното въздействие на антидъмпинговите мита.
Това е още по-вярно, доколкото положението на пазара в периода след юни 2009 г. сочи смесени резултати, като в някои държави-членки има признаци за подобрение. Поради това на настоящия етап не изглежда въздействието на кризата да е било сериозно подценено. Освен това се отбелязва, че с разглеждането на горепосочените данни Комисията далеч е надхвърлила правните си задължения, тъй като в член 6, параграф 1 от основния регламент изрично се постановява, че информацията, отнасяща се до период, следващ разследвания период, обикновено не се взема предвид.
(507)
На последно място, някои страни повторно заявиха, че някои видове продукти следва да бъдат изключени от антидъмпинговите мерки с оглед на интереса на Съюза, тъй като в Съюза се е запазило едва незначително производство особено на спортни обувки и обувки, различни от домашни обувки. Заявено бе, че спадът в производството на Съюза представлява промяна в обстоятелствата, която следва да бъде взета предвид при преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие. На първо място, припомня се, че не е възможно промяна в обхвата на мерките да бъде направена в рамките на преразглеждане с оглед изтичането на срока съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент, както това бе посочено в съображение 61 от настоящия регламент. Дори и ако се допусне, че това би било възможно от правна гледна точка, въпреки че то не е, се отбелязва, че това твърдение за намаляващо производство вече бе отправено при първоначалното разследване и бе отхвърлено в съображения 28 и 38 от окончателния регламент. Тъй като тези страни не представиха никакви нови доказателства, с които да се покаже до каква степен е намаляло производството на Съюза на тези видове обувки, в сравнение с първоначалното разследване, твърдението се отхвърля и констатациите, описани в съображение 450 от настоящия регламент, с настоящото се потвърждават.
3. ИНТЕРЕС НА ДИСТРИБУТОРИТЕ/ТЪРГОВЦИТЕ НА ДРЕБНО
(505)
Една заинтересована страна заяви, че при анализа е направено изкуствено разграничаване между вносители и търговци на дребно и че не е взет предвид интересът на интегрираните дружества, които следва да понасят цялата тежест на мерките. На първо място, отбелязва се, че единственото дружество, което оказа съдействие като търговец на дребно, бе в действителност интегриран вносител/търговец на дребно, както това е посочено в съображение 460 по-горе, като по този начин спецификата на тези интегрирани дружества бе отразена както при включените в извадката вносители, така и при анализа за търговците на дребно. На второ място, предвид бе взета и цялата информация, предоставена от други търговци на дребно, които не оказаха пълно съдействие при разследването. Така Комисията проучи и анализира цялата налична информация относно интегрираните дружества. С оглед на горепосоченото, твърдението, че интересът на интегрираните дружества не е бил взет предвид, не може да бъде прието.
(506)
Някои заинтересовани страни отправиха критика като цяло, твърдейки, че въздействието на мерките върху търговците на дребно не е достатъчно подробно анализирано. Това твърдение не бе подкрепено с доказателства. Както е описано в съображение 459 и следващите го, Комисията се опита неколкократно и изпреварващо да събере информация от търговците на дребно, но с изключение на един интегриран вносител/търговец на дребно, оказал съдействие като вносител, нито една търговска верига за търговия на дребно не се съгласи да съдейства напълно в разследването. Въпреки ограниченото съдействие от страна на търговците на дребно при анализа бе проучена, в рамките на възможното, цялата налична информация относно сектора за търговия на дребно, като писмените данни от заинтересованите страни, информацията, предоставена по време на изслушванията, проучването на пазара, разработките и специализираната преса. С оглед на горепосоченото, твърдението, че въздействието на мерките върху търговците на дребно не е било достатъчно подробно анализирано, следва да бъде отхвърлено.
(507)
Няколко страни отправиха твърдения, че Комисията не е взела предвид наличната публично достъпна информация относно рентабилността на търговците на дребно. Една страна заяви, че данните за рентабилността, събрани от публично достъпните финансови отчети на основни търговци на дребно в Съюза, сочат будещо сериозни тревоги положение, като това не е било взето предвид при анализа. В същия дух някои страни сметнаха, че изключително тежкото въздействие на икономическата криза върху сектора за търговия на дребно не е било взето предвид. Заявено бе, че независимо от факта, че една от най-големите търговски вериги на дребно за обувки е отчела рекордни печалби за 2008 г., този случай е изключение от правилото и по-малките търговци на дребно изпитват сериозни затруднения. В това отношение отново се отбелязва, че съдействието от страна на търговците на дребно бе твърде ограничено, тъй като само един търговец на дребно/вносител напълно съдейства при разследването. Освен това нито преди, нито след разкриването на заключенията не бе представена конкретна информация за печалбата на търговците на дребно по отношение на обувките от естествена кожа или разглеждания продукт. При все това Комисията взе предвид и анализира редица други източници на информация, като документите, представени от страна на търговците на дребно, информацията от пазара, материалите в пресата, които сочат големи разлики в печалбите в сектора за търговия на дребно: докато при някои търговци на дребно определено изглежда, че маржовете са намалели и търсенето е било по-слабо, в специализираната преса по отношение на останалите са отчетени повишаващи се продажби и приходи. Така горепосочената от страните публично достъпна информация бе проучена, но се оказа, че тя дава само частична представа и поради това бяха използвани редица други източници на информация, които показаха по-голямо разнообразие на нивата на печалбите. Впоследствие въздействието на икономическия спад върху търговците на дребно бе анализирано в рамките на възможното въз основа на наличната информация. Поради това твърдението, че рентабилността на търговците на дребно не е била правилно анализирана, следва да бъде отхвърлено.
(508)
Някои страни възразиха срещу позоваването на общото ниво на рентабилност на сектора за търговия на дребно и на оборота, постигнат при другите обувки, тъй като смятат това за нямащо отношение към разследването. Една страна заяви, че ако разследващият орган установява, че въздействието от налагането на мерките по отношение на търговците на дребно е било смекчено от продажбите на други продукти, то следва да се направи подобен анализ и по отношение на производителите от Съюза. Отбелязва се, че положението на търговците на дребно и на производителите от Съюза на сходния продукт е различно, тъй като последните произвеждат основно обувки от естествена кожа, докато търговците на дребно обикновено разполагат с по-широк набор от други продукти. Поради това твърденията, направени в съображение 472 и следващите го, остават валидни.
(509)
Някои страни поставиха под въпрос точността на цифровите величини за заетостта в сектора за търговия на дребно и изразиха становище, че се касае за повече работни места, без да обосноват този аргумент. В това отношение следва да се отбележи, че цифровата величина за заетостта в сектора за търговия на дребно, както е посочено в съображение 459, са изчислени въз основа на проверените цифрови величини за заетостта - свързани с дейността по търговия на дребно и с разглеждания продукт- на единствения оказал съдействие вносител/търговец на дребно. След това е направена приблизителна оценка чрез екстраполиране на горепосочените цифри за заетостта въз основа на обемите, търгувани на дребно от тази компания, съпоставени с общите обеми на разглеждания продукт, търгуван на дребно на пазара на Съюза. След това тази приблизителна оценка бе подложена на кръстосана проверка с документите, предоставени от другите страни и с източници в областта на проучването на пазара, чрез които установеният от Комисията размер бе потвърден. Поради това горепосоченият аргумент се отхвърля.
(510)
Няколко страни заявиха, че търговците на дребно, и по-специално МСП, изпитват затруднения при преминаване към други източници, тъй като са установили дълготрайни и основани на доверие отношения и биха били възпрепятствани от свързаните с това разходи по преминаване към други доставчици и забавяне. Някои страни заявиха, че в условията на настоящия икономически спад търговците на дребно изпитват особени затруднения да се справят с разходите по преместване на производството. В това отношение се приема, че преминаването към други източници може да породи определени проблеми за някои търговци на дребно във време на икономическа криза. Комисията обаче не смята, че разходите и забавянето, свързани с преминаването към други източници за снабдяване, са възпрепятстващи. В действителност информацията, събрана по време на разследването, показва, че редица търговци на дребно са потърсили възможности за алтернативно снабдяване и са се пренасочили, без това да окаже непропорционално негативно въздействие. Поради това горепосоченият аргумент не може да бъде приет.
(511)
Една страна посочи, че повишената стойност на обувките от естествена кожа от КНР и Виетнам, в допълнение към мерките, е направила снабдяването от тези страни неконкурентоспособно. Аргументът, че снабдяването от засегнатите страни вече не представлява интерес от гледна точна на конкурентоспособността, не бе подкрепен с доказателства и не изглежда съвместим с констатацията, че през РПП общият пазарен дял на вноса от засегнатите страни все още е възлизал на 28 %. Освен това твърдението, че в засегнатите страни има други повишаващи се разходи, които влияят върху вземането на решения от страна на вносителите във връзка със снабдяването, потвърждава констатацията на Комисията в съображение 404 и следващите съображения, че изглежда съществуват други фактори, различни от антидъмпинговото мито, които влияят на решението на вносителите/търговците на дребно да преминат към друго снабдяване. Тъй като се замесени много други фактори, не е възможно цялото негативно въздействие да се припише на мерките.
(512)
Няколко страни заявиха, че не е било достатъчно отчетено, че потребителските ценови точки не са позволили малките повишения на цените да бъдат прехвърлени върху потребителите. С това становище в действителност бе потвърдена констатацията на Комисията, че увеличаването на цените на търговците на дребно е било твърде малко, за да намери съществен израз на равнището на потребителите. В това отношение се прави позоваване на съображение 477.
(513)
Една страна заяви, че при анализа не е отчетена ожесточената ценова битка в сектора на търговията на дребно. Този аргумент се отхвърля, тъй като силната конкуренция в търговията на дребно бе взета предвид при анализа, както е описано в съображение 467.
4. ИНТЕРЕС НА ПОТРЕБИТЕЛИТЕ
(514)
Няколко страни изразиха становище, че увеличението на потребителските цени е било по-голямо от констатираното в рамките на разследването и че в случай на удължаване на мерките потребителските цени ще нараснат допълнително. Други страни поставиха под въпрос точността на цифрите, използвани от Комисията за потребителските цени, твърдейки, че те не обхващат всички държави-членки и включват и други продукти освен разглеждания продукт. Две страни отправиха жалба относно факта, че не е била взета предвид предоставената от едната от тях информация от наблюдението на сектора. Следва в това отношение да се припомни, че цялата предоставена информация относно цените на дребно бе анализирана по време на разследването, като се прави препратка към съображение 463 и следващите го.
В действителност Комисията използва редица източници, за да установи развитието в цените на дребно, а именно информацията от съдействащите страни (цените на препродажба на търговците на едро, покупните цени и цените на препродажба на съдействащия вносител/търговец на дребно и на други търговци на дребно, предоставили информация), твърденията на редица заинтересовани страни, че потребителските цени не са се увеличили, както и информация от статистически източници. Счетено бе, че последният източник, данни от който са представени в таблица 23, е по-достоверен в сравнение с информацията от наблюдението на сектора по отношение на горепосочените цени на дребно поради следните причини: в действителност представените от тази страна данни бяха счетени за данни с по-тесен обхват и по-малка представителност, тъй като се отнасят за много малка част от обхвата на продукта и не включват един важен потребителски пазар, а именно Обединеното кралство, който представлява - според заинтересованите страни - пазар на дребно с голяма конкурентоспособност. За сметка на това информацията, представена в таблица 23, е събрана от националните статистически служби (в това число по отношение на Обединеното кралство, където се отчита слабо понижаване на потребителските цени в периода 2005 г.-РПП) и в нея разглежданият продукт доминира. Във всички случаи информацията, предоставена от заинтересованите страни по време на разследването, показа умерен ръст на цените или дори намаление. Въз основа на това горепосочените аргументи следваше да бъдат отхвърлени.
(515)
Една страна заяви, че за потребителите е било трудно да получат висококачествени продукти на разумни цени. Този аргумент не бе обоснован и поради това не бе взет предвид.
(516)
Една страна отправи твърдение, че намаляващото потребление на обувки от естествена кожа показва негативното въздействие на мерките върху потребителите, без обаче да подкрепи с доказателства този аргумент. Както е описано в съображение 482, потребителските цени са се запазили до голяма степен стабилни и следователно негативно въздействие върху потребителите няма. Комисията констатира наличието на редица фактори, довели до намалено потребление на обувки от естествена кожа, в това число променящите се модни тенденции, и поради това не бе възможно да се достигне до заключение, че намаляващото потребление може да бъде приписано на мерките. Поради това горепосоченият аргумент се отхвърля.
5. ДРУГИ КОМЕНТАРИ ВЪВ ВРЪЗКА С ОПОВЕСТЯВАНЕТО
(517)
Две страни заявиха, че анализът на интереса на Съюза е бил непълен, тъй като в него не са отчетени интересите на доставчици на логистични услуги в Съюза (превозвачите и пр.). Следва да се отбележи, че нито един такъв оператор не е заявил своя интерес и не е искал становището му да бъде взето предвид, а и няма постъпила информация в това отношение. Ето защо твърдението, че анализът на интереса на Съюза е непълен в това отношение, се отхвърля. В същия дух някои страни заявиха, че в частта относно интереса на Съюза е следвало да се анализира положителното въздействие от допускането срокът на мерките да изтече. По отношение на това твърдение се прави препратка към обяснението, дадено в съображение 502, за причините, поради които в настоящия случай такъв анализ не се счита за необходим от правна гледна точка.
(518)
Виетнамското правителство и виетнамската асоциация на производителите на кожени изделия и обувки заявиха, че продължаването на мерките намалява ефекта на програмите за помощ, средства по които се предоставят от Съюза. Налагането или удължаването на срока на действие на антидъмпинговите мита е естествено техническо последствие от факта, че бе констатирано участие на виетнамските износители във вредоносни дъмпингови практики. Всеки един политически довод, като изведеният на преден план, излиза извън правната рамка и по този начин става нецелесъобразен. Освен това не съществува конфликт между предоставянето на Виетнам на помощ за развитие в различни области от страна на Съюза и налагането на антидъмпингови мита вследствие на щателно разследване, проведено в съответствие с правилата на международната търговия.
М. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(519)
С оглед на горепосоченото антидъмпинговите мерки за обувки от естествена кожа следва да бъдат продължени. Независимо от това и без да се пренебрегва, че беше установено продължаването на вредоносния дъмпинг и че интересите на Съюза изискват налагането на мерки, за настоящата процедура са характерни особени обстоятелства, както е посочено в съображения 324-326 по-горе, които също следва да бъдат адекватно отчетени по време на действието на антидъмпинговите мерки. Разследването показа, че съществува вероятност от продължаване на вредата в краткосрочен/средносрочен план, докато процесът на приспособяване на производството на Съюза бъде завършен. Поради това срокът на действие на мерките следва да бъде ограничен на 15 месеца.
(520)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент удължаването на мерките вследствие на преразглеждането с оглед на изтичането на срока обикновено се прилага за период от 5 години, освен ако няма конкретни основания или обстоятелства, налагащи по-кратък период. В настоящия случай разследването показа, че през разглеждания период производството на Съюза е претърпяло значителни промени. По-специално бе констатирано, че за една част от сектора е бил характерен процес на адаптиране на бизнес модела с нарастващи печалби, които са се доближили до целевата печалба. Също така бе констатирано, че за дейността на тази група е било характерно значително разрастване както като оборот, така и като обем, водещи до постепенно абсорбиране от нейна страна на съществена част от другата група в сектора, която не е предприела значителни промени в своя бизнес модел.
(521)
Въз основа на тези констатирани тенденции се счита, че към настоящия момент вече не може да бъде потвърдена вероятността за продължаване на вредата по отношение на периода след посочения в съображение 519 период. Поради това се счита за нецелесъобразно да се предлага продължителност на мерките, която да надвишава посочения период.
(522)
Следва да се припомни, че мерките, предмет на настоящото преразглеждане, бяха разширени с Регламент (ЕО) № 388/2008 (11) относно вноса на същия продукт, доставян от Административен район със специален статут Макао, деклариран или не с произход от Административен район със специален статут Макао. В това отношение в рамките на настоящото преразглеждане не бяха представени нови елементи. Поради това окончателното антидъмпингово мито от 16,5 %, приложимо към вноса с произход от КНР, следва да бъде разширено, така че да обхване вноса на същия продукт, доставян от Административен район със специален статут Макао, деклариран или не с произход от Административен район със специален статут Макао.
Н. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(523)
Всички страни бяха уведомени за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на мита на КНР и Виетнам. В съответствие с разпоредбите на основния регламент, на страните беше даден срок, в който да представят своите становища във връзка с това оповестяване. Представените от страните писмени и устни становища бяха разгледани и, където беше уместно, окончателните констатации бяха съответно изменени.
От горепосоченото следва, че антидъмпинговите мита следва да се запазят в продължение на 15 месеца,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на обувки с горна част от естествена или възстановена кожа, с изключение на спортни обувки, обувки по специална технология, пантофи и други домашни обувки и обувки със защитно покритие отпред, с произход от Китайската народна република и Виетнам и класирани в кодове по КН 6403 20 00, ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 и ex 6405 10 00 (12).
Кодовете по ТАРИК са изброени в приложението към настоящия регламент.
2. За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
„спортни обувки“ означава обувки по смисъла на забележка 1към подпозициите към глава 64 от приложение I към Регламент (ЕО) № 1031/2008 на Комисията (13);
„обувки по специална технология“ означава обувки с цена CIF за чифт не по-ниска от 7,5 EUR, използвани за спортни дейности, с лята подметка от един или повече пластове, която не е лята под налягане (шприцована), произведена от синтетични материали, специално проектирани да поемат удара от вертикални или странични движения и с технически характеристики, като например херметични стелки, съдържащи газ или течност, механични компоненти, които поемат или неутрализират удар, или материали като полимери с ниска плътност, които са класирани в кодове по КН ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98;
„обувки със защитно покритие отпред“ означава обувки с вградено защитно покритие отпред с устойчивост на удар най-малко 100 джаула (14) и класирани в кодове по КН ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 и ex 6405 10 00;
„пантофи и други домашни обувки“ означава такива обувки, които се класират в код по КН ex 6405 10 00.
3. Ставката на антидъмпинговото мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продуктите, описани в параграф 1, и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингови мита
Допълнителен код по ТАРИК
КНР
Golden Step
9,7 %
A775
Всички други дружества
16,5 %
A999
Виетнам
Всички дружества
10,0 %
-
4. Окончателното антидъмпингво мито от 16,5 % и приложимо към вноса от „всички други дружества“ в Китайската народна република се разширява и върху вноса на продуктите, описани в параграф 1, доставяни от Административен район със специален статут Макао, декларирани или не с произход от Административен район със специален статут Макао. Кодовете по ТАРИК за внос, доставян от Административен район със специален статут Макао, са изброени в приложението към настоящия регламент.
5. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. В сила е за период от 15 месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 22 декември 2009 година.
RÈGLEMENT D'EXÉCUTION (UE) N o 1294/2009 DU CONSEIL
du 22 décembre 2009
instituant un droit antidumping définitif sur les importations de certaines chaussures à dessus en cuir originaires du Viêt Nam et de la République populaire de Chine, étendu aux importations de certaines chaussures à dessus en cuir expédiées de la RAS de Macao, qu'elles aient ou non été déclarées originaires de la RAS de Macao, à la suite d'un réexamen au titre de l'expiration des mesures mené conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement (CE) no 384/96 du Conseil
LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE,
vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne,
vu le règlement (CE) no 384/96 du Conseil du 22 décembre 1995 relatif à la défense contre les importations qui font l'objet d'un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après dénommé «le règlement de base»), et notamment son article 9, paragraphe 4, et son article 11, paragraphe 2,
vu la proposition présentée par la Commission après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. PROCÉDURE
1. MESURES EN VIGUEUR
(1)
Le 5 octobre 2006, le Conseil a institué, par son règlement (CE) no 1472/2006 (2) (ci-après dénommé «le règlement initial»), un droit antidumping définitif sur les importations de certaines chaussures à dessus en cuir originaires de la République populaire de Chine (RPC) et du Viêt Nam (ci-après dénommés «les pays concernés»). Les droits établis allaient de 9,7 % à 16,5 % dans le cas de la RPC et s'établissaient à 10 % pour le Viêt Nam. Les mesures ont été instituées pour une durée de deux ans. L'enquête qui a conduit à ces mesures est ci-après dénommée «l'enquête initiale».
(2)
Par son règlement (CE) no 388/2008 (3) (ci-après dénommé «le règlement d'extension»), le Conseil a étendu le droit antidumping définitif sur les importations de certaines chaussures à dessus en cuir originaires de la RPC aux importations expédiées de la région administrative spéciale (RAS) de Macao, qu'elles aient ou non été déclarées originaires de la RAS de Macao. Cette extension a fait suite à une enquête de contournement effectuée conformément à l'article 13, paragraphe 3, du règlement de base.
2. ENQUÊTE ACTUELLE
2.1. Demande de réexamen
(3)
La demande a été déposée par la Confédération européenne de l'industrie de la chaussure (CEC, ci-après dénommée «le requérant») au nom de producteurs représentant une proportion majeure, en l'occurrence plus de 35 %, de la production communautaire totale de certaines chaussures à dessus en cuir.
(4)
Dans le cadre du test de représentativité, plusieurs associations nationales de producteurs de chaussures dans les États membres l'Unionont exprimé leur point de vue sur l'ouverture du réexamen au titre de l'expiration des mesures et ont demandé à ce que leur nom reste confidentiel de peur que leurs entreprises adhérentes aient à subir des représailles de la part de certains clients. D'autres parties ont contesté le fait que les nom et position des associations soutenant la demande ou s'y opposant aient été tenus secrets. La Commission a demandé aux associations explicitement opposées à la demande si elles accepteraient la divulgation de leurs nom et position. Quatre associations ont accepté la divulgation de ces informations, tandis que les autres s'y sont opposées, invoquant une nouvelle fois la peur de représailles à l'encontre de leurs entreprises adhérentes. La Commission a estimé qu'il existait en effet une forte possibilité de représailles sous forme de perte de ventes pour ces producteurs et a accepté que les noms ne soient pas divulgués.
(5)
Certaines parties ont fait valoir que la Commission n'aurait pas dû ouvrir une enquête de réexamen au titre de l'expiration des mesures, puisque l'article 3 du règlement initial prévoit que celui-ci est applicable pendant une période de deux ans à compter de son entrée en vigueur. Le considérant 326 du règlement initial explique toutefois que, sans préjudice de la durée plus brève des mesures, les règles de l'article 11 du règlement de base s'appliquent mutatis mutandis. Conformément à ce considérant, le texte de l'avis d'expiration prochaine (4) disposait que les mesures expireraient le 7 octobre 2008 à moins qu'un réexamen ne soit ouvert en application des règles de l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base. Étant donné qu'un réexamen au titre de l'expiration des mesures antidumping a effectivement été ouvert, les mesures antidumping restent en vigueur dans l'attente de ce réexamen.
(6)
La demande de réexamen au titre de l'expiration des mesures faisait valoir que l'expiration des mesures entraînerait probablement la continuation ou la réapparition du dumping et du préjudice causé à l'industrie communautaire.
2.2. Ouverture
(7)
Ayant déterminé, après consultation du comité consultatif, qu'il existait des éléments de preuve suffisants pour justifier l'ouverture d'un réexamen au titre de l'expiration des mesures, la Commission a annoncé, par un avis publié au Journal officiel de l'Union européenne (5) le 3 octobre 2008 (ci-après dénommé «l'avis d'ouverture»), l'ouverture d'un réexamen au titre de l'expiration des mesures conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base.
(8)
L'enquête relative à la probabilité d'une continuation ou d'une réapparition du dumping et du préjudice a porté sur la période comprise entre le 1er juillet 2007 et le 30 juin 2008 (ci-après dénommée «la période d'enquête de réexamen» ou «la PER»). L'examen de l'évolution de la situation aux fins de l'évaluation de la probabilité d'une continuation ou d'une réapparition du préjudice a porté sur la période comprise entre le 1er janvier 2006 et la fin de la PER (ci-après dénommée «la période considérée»). Lorsque cela s'avérait nécessaire, il a été fait référence également à l'année 2005 et à la période d'enquête utilisée pour l'enquête initiale qui portait sur la période comprise entre le 1er avril 2004 et le 31 mars 2005 (ci-après dénommée «la période d'enquête initiale» ou «la PEI»).
3. PARTIES CONCERNÉES PAR L'ENQUÊTE
(9)
La Commission a officiellement informé le requérant, les producteurs de l'Union cités dans la demande, tous les autres producteurs de l'Union connus, les importateurs connus et leurs associations, les détaillants/distributeurs connus et leurs associations, les organisations de consommateurs connues, les producteurs-exportateurs connus et leurs associations dans les pays concernés, ainsi que les autorités des pays concernés de l'ouverture du réexamen au titre de l'expiration des mesures.
(10)
Les parties intéressées ont eu la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans l'avis d'ouverture.
(11)
Toutes les parties intéressées qui en ont fait la demande et ont démontré qu'il existait des raisons particulières de les entendre ont été entendues.
4. ÉCHANTILLONNAGE
(12)
En raison du nombre élevé de producteurs-exportateurs dans les pays concernés, de producteurs de l'Union et d'importateurs concernés par l'enquête, le recours à la technique d'échantillonnage a été envisagé dans l'avis d'ouverture, conformément à l'article 17 du règlement de base.
(13)
Pour permettre à la Commission de décider s'il était nécessaire de procéder par échantillonnage et, le cas échéant, de déterminer la composition de l'échantillon, les producteurs-exportateurs et leurs représentants, les producteurs de l'Union et les importateurs ont été invités à se faire connaître et à communiquer les informations demandées dans l'avis d'ouverture.
4.1. Échantillons de producteurs-exportateurs en République populaire de Chine et au Viêt Nam
4.1.1. République populaire de Chine
(14)
Au total, 58 sociétés ou groupes de sociétés liées (ci-après dénommés «groupes») de la RPC se sont fait connaître et ont fourni les informations demandées dans le délai imparti. Ces 58 sociétés ou groupes ont fabriqué le produit concerné et/ou l'ont exporté vers le marché de l'Union pendant la période d'enquête et ont souhaité être inclus dans l'échantillon. Ils ont été considérés comme des sociétés ayant coopéré et leur inclusion dans l'échantillon a été examinée. Le niveau de coopération pour la RPC, qui correspond au pourcentage des exportations vers l'Union effectuées par les sociétés chinoises ayant coopéré par rapport au total des exportations chinoises vers le marché de l'Union, était d'environ 22 %.
(15)
L'échantillon a été sélectionné en accord avec les autorités chinoises, sur la base des volumes d'exportations et de la répartition géographique des sociétés ayant coopéré. Les sept sociétés retenues dans l'échantillon représentaient environ 56 % des exportations vers l'Union effectuées par les 58 sociétés ayant coopéré et 13 % des exportations totales de la RPC vers l'Union. Elles ont toutes répondu aux questionnaires dans le délai imparti.
(16)
Certains exportateurs chinois non retenus dans l'échantillon ont affirmé que, n'ayant pas été sélectionnés pour figurer dans l'échantillon, ils n'étaient pas en mesure de défendre leurs intérêts. Toutefois, le choix d'un nombre représentatif de producteurs-exportateurs et le fait que les résultats de l'évaluation de cet échantillon peuvent être considérés comme représentatifs également pour les autres exportateurs ayant coopéré font partie du principe même de l'échantillonnage. Il convient de noter en outre que toutes les parties intéressées ont pu participer à l'enquête et présenter leur point de vue. Cet argument a donc été rejeté.
4.1.2. Viêt Nam
(17)
Au total, 51 sociétés ou groupes de sociétés du Viêt Nam se sont fait connaître et ont fourni les informations demandées dans le délai imparti. Ces 51 sociétés ou groupes ont fabriqué le produit concerné et/ou l'ont exporté vers le marché de l'Union pendant la période d'enquête et ont souhaité être inclus dans l'échantillon. Ils ont été considérés comme des sociétés ayant coopéré et leur inclusion dans l'échantillon a été examinée. Le niveau de coopération pour le Viêt Nam, qui correspond au pourcentage des exportations vers l'Union effectuées par les sociétés vietnamiennes ayant coopéré par rapport au total des exportations vietnamiennes vers l'Union, était d'environ 82 %.
(18)
L'échantillon a été sélectionné en accord avec les autorités vietnamiennes, sur la base des volumes d'exportations. Les trois sociétés retenues dans l'échantillon représentaient environ 27 % des exportations vers l'Union effectuées par les 51 sociétés ayant coopéré et 22 % des exportations totales du Viêt Nam vers l'Union. Elles ont toutes répondu aux questionnaires dans le délai imparti.
4.2. Échantillonnage des producteurs de l'Union
(19)
Pour obtenir les informations nécessaires à la sélection de l'échantillon des producteurs de l'Union, la procédure décrite ci-dessous a été suivie. La CEC, agissant au nom de tous les plaignants, a confirmé que tous les producteurs à l'origine de la plainte étaient prêts à coopérer et à participer à l'échantillonnage. Étant donné les informations détaillées et complètes disponibles sur ce dossier (émanant, entre autres, de la plainte, de l'examen de la représentativité et des éléments présentés par la CEC), il n'a pas été nécessaire d'envoyer un formulaire d'échantillonnage aux différents producteurs à l'origine de la plainte. De plus, l'avis d'ouverture invitait tous les producteurs à se faire connaître s'ils souhaitaient coopérer à la procédure. Outre les plaignants, cinq autres sociétés se sont fait connaître après l'ouverture et ont demandé à être incluses dans l'exercice d'échantillonnage. Elles ont toutes reçu des formulaires d'échantillonnage permettant d'obtenir les informations déjà disponibles pour les plaignants. Seules deux des cinq sociétés ont retourné les formulaires d'échantillonnage. Ces deux sociétés n'ont cependant pas été retenues, car elles ont été exclues de la définition de l'industrie de l'Union (voir considérant 198).
(20)
La production du produit concerné dans l'Union est fortement concentrée dans trois États membres qui représentent environ 2/3 de la production totale. Le reste est réparti sur l'ensemble des autres États membres. Comme indiqué aux considérants 202 et suivants, les modèles d'activité des producteurs de l'Union sont marqués par des différences concernant surtout la gamme de produits/qualité, les canaux de distribution et le fait qu'on assiste à un regroupement des activités ou à une sous-traitance de certaines parties du processus de fabrication à l'intérieur ou à l'extérieur de l'Union.
(21)
À partir des informations obtenues, la Commission a sélectionné un échantillon fondé sur les plus grands volumes représentatifs de production et de ventes dans l'Union qui ont pu être examinés dans le délai imparti. Toutefois, comme indiqué plus haut, il ne s'agit pas d'un secteur tout à fait homogène et il a aussi été tenu compte, pour évaluer la représentativité des sociétés sélectionnées, de la répartition géographique des producteurs entre les États membres (6) et du segment auquel appartiennent leurs produits. Ainsi, huit sociétés opérant dans quatre États membres ont été retenues. Les entreprises retenues représentaient également tous les grands modèles d'activité présents dans l'Union en termes de méthode de production, de méthode de distribution et de spécialisation de la gamme de produits. En ce qui concerne la spécialisation de la gamme, les sociétés sélectionnées couvraient l'ensemble des principaux segments de prix (bas, moyen et haut de gamme) et tous les segments de sexe et d'âge (femmes, hommes, unisexe, enfants). Pour ce qui est de la distribution, les sociétés retenues se trouvaient à tous les niveaux de distribution (grossistes, détaillants et vente directe). En ce qui concerne la production, l'échantillon incluait des sociétés assurant en interne l'ensemble des étapes essentielles du processus de production et des sociétés ayant externalisé certaines parties du processus de production (à la fois à l'intérieur et à l'extérieur de l'Union).
(22)
Les huit producteurs retenus dans l'échantillon ont ainsi été considérés comme représentatifs de l'ensemble des producteurs de l'Union; ils représentaient 8,2 % de la production des producteurs de l'Union à l'origine de la plainte et 3,1 % de la production totale de l'Union. Conformément à l'article 17, paragraphe 2, du règlement de base, la CEC a été consultée sur la sélection de l'échantillon et n'a soulevé aucune objection.
(23)
L'enquête a révélé que l'un des producteurs de l'Union retenus dans l'échantillon avait progressivement cessé la production dans l'Union pendant la PER et transféré l'ensemble de son activité de fabrication en dehors de l'Union. Il convient de noter que le poids de cette société n'était pas susceptible d'avoir une incidence significative, au moins d'un point de vue quantitatif, sur la situation - et notamment sur la représentativité - des sociétés retenues dans l'échantillon prises dans leur ensemble. Les constatations quantitatives relatives au préjudice n'auraient pas été sensiblement différentes si cette société avait été exclue. Dans ce contexte et compte tenu du fait i) qu'elle avait produit dans l'Union pendant la PER et ii) qu'elle sous-traitait une partie importante de la production - ce qui est, selon de nombreuses parties, un modèle d'activité courant dans l'Union -, il a été décidé de ne pas exclure formellement cette société de l'échantillon. Cette décision garantit en outre que, qualitativement parlant, l'échantillon représente aussi adéquatement que possible la réalité du secteur. De plus, eu égard au fait qu'un réexamen au titre de l'expiration des mesures requiert une analyse de la continuation/réapparition du préjudice, cela peut aider à mieux prévoir comment la situation sur le marché de l'Union pourrait évoluer si les mesures n'étaient pas maintenues. Toutefois, seules les données relatives à son activité en tant que producteur de l'Union ont naturellement été utilisées.
(24)
Les institutions de l'Union ont examiné si le fait que la production et les ventes de cette société dans l'Union pendant la PER se révélaient inférieures à ce qui avait été initialement déclaré lors de la constitution de l'échantillon devait conduire à réduire d'autant la production et les ventes de l'industrie de l'Union dans son ensemble - ou si, en d'autres termes, l'effet en résultant sur l'échantillon devait être transposé à toute la population couverte. Il est toutefois apparu que l'erreur semblait avoir été commise involontairement par cette société qui avait comptabilisé par erreur comme production de l'Union l'activité externalisée vers un pays se trouvant dans le voisinage de l'Union. Dans ce contexte, il convient tout d'abord de noter que l'échantillon est utilisé principalement pour évaluer les indicateurs de préjudice qui ne peuvent être raisonnablement obtenus pour l'ensemble de l'industrie de l'Union. La production et les ventes ont été obtenues au niveau agrégé pour l'industrie de l'Union et cet argument n'est donc pas pertinent. De plus, les informations au dossier, y compris celles compilées en parallèle via l'analyse complémentaire des associations nationales effectuée dans le cadre de l'enquête, ne font apparaître aucun besoin d'un tel ajustement. Enfin, si, pour les besoins du raisonnement, les chiffres de la production et des ventes totales pour l'industrie de l'Union pendant la PER étaient réduits pour tenir compte des chiffres inférieurs de l'échantillon, cela n'affecterait ni la représentativité de celui-ci, ni les conclusions générales concernant le préjudice.
(25)
Différentes parties intéressées ont soutenu qu'il y avait violation de l'article 17 du règlement de base, alléguant que l'échantillon de producteurs de l'Union n'était pas représentatif en termes de pourcentage de production couvert, de gamme de production, de prix de vente, de rapport entre la production et les ventes, de répartition géographique, ainsi que de rentabilité et de performance. Il a également été affirmé que l'échantillon ne tenait pas compte du grand nombre de producteurs ayant externalisé leur production vers des pays tiers.
(26)
Ces allégations ont été soigneusement analysées et, compte tenu également de la complexité de la présente procédure, des questionnaires ont été envoyés, traités et vérifiés sur place non seulement pour des sociétés individuelles, mais aussi pour des associations nationales. Dans ce contexte, le nombre de sociétés retenues dans l'échantillon a dû être limité à celui sur lequel l'enquête pouvait raisonnablement porter compte tenu du temps disponible, à savoir huit sociétés.
(27)
Par ailleurs, compte tenu de la forte fragmentation de l'industrie de l'Union dans la présente procédure, il est inévitable que les sociétés retenues dans l'échantillon ne représentent qu'une partie relativement réduite de la production totale de l'Union. Cette fragmentation et le fait que les plus grands producteurs ont été retenus dans l'échantillon font qu'un accroissement supplémentaire du nombre de sociétés n'aurait, en tout état de cause, pas eu d'effet sensible sur la proportion de l'échantillon par rapport à la production totale de l'Union.
(28)
Comme expliqué au considérant 21, la Commission a tenu compte de la répartition géographique lors de la sélection de l'échantillon. Il convient de souligner que, par nature, un échantillon n'a pas besoin de refléter la répartition géographique exacte (ni la distribution ou ventilation exacte selon tout autre critère) de la population toute entière pour être représentatif. Il suffit, comme c'est le cas pour l'échantillon en question qui inclut quatre États membres, qu'il reflète les proportions adéquates des principaux pays producteurs concernés. Toute autre approche serait administrativement irréalisable, en particulier si plusieurs critères différents doivent être pris en compte pour garantir la représentativité. En effet, cette allégation impliquerait in fine qu'un échantillon ne serait suffisamment représentatif que s'il contenait l'ensemble de la population. L'enquête a donc souligné que l'échantillon qui couvre quatre États membres, dont les trois enregistrant la production de loin la plus importante, est largement représentatif de la production de l'Union dans son ensemble, en particulier lorsqu'on tient compte de la production qui repose sur des systèmes de contrats d'achat ferme et qui, par conséquent, devrait être comptabilisée pour l'État membre où est établie la société qui a commandé le service.
(29)
Les sociétés retenues dans l'échantillon couvraient également un ensemble représentatif des gammes de produits qui reflétait les ordres de grandeur correspondants de la production de l'Union. De plus, les gammes de produits concernées correspondent à celles des exportations chinoises et vietnamiennes.
(30)
Il a également été avancé que les prix de vente moyens de l'échantillon n'étaient pas représentatifs par rapport aux prix de vente indiqués dans la demande de réexamen. Il convient de noter à cet égard que, contrairement à cette allégation, l'enquête a montré que les prix de vente moyens de l'échantillon sont conformes aux prix donnés dans la demande. En tout état de cause, même si ce n'était pas le cas, les prix de vente moyens d'un échantillon n'ont pas à être exactement identiques à ceux indiqués dans la demande, tant qu'il est établi qu'ils reflètent les prix de vente des producteurs dans leur ensemble.
(31)
Pour ce qui est de la représentativité en termes de rapport entre production et ventes, il est rappelé que, dans l'ensemble du secteur, la production est généralement effectuée sur commande et est fortement liée aux tendances de la mode. Par conséquent, le stock n'est pas un indicateur très parlant et la production est très proche du volume des ventes. Cela a été confirmé, au stade de la plainte et au cours de l'enquête, pour les sociétés retenues dans l'échantillon et pour l'industrie de l'Union dans son ensemble.
(32)
Outre les considérations exposées ci-dessus, il est rappelé qu'en vertu de l'article 17 du règlement de base, l'enquête peut, en tout état de cause, se limiter à des échantillons qui sont statistiquement représentatifs ou qui constituent le plus grand volume représentatif de production, de ventes ou d'exportations sur lequel l'enquête peut raisonnablement porter. Il ressort clairement du libellé de cette disposition qu'il n'existe pas d'indication ou de seuil quantitatif concernant le niveau du volume représentatif. La seule indication précise que le plus grand volume est celui sur lequel l'enquête peut raisonnablement porter compte tenu du temps disponible.
(33)
Pour les raisons exposées ci-dessus, les allégations présentées par les diverses parties ont été rejetées et la validité juridique de l'échantillon est confirmée, puisque celui-ci est représentatif et a été constitué en pleine conformité avec les dispositions de l'article 17 du règlement de base.
4.3. Échantillonnage des importateurs de l'Union
(34)
Sur la base des informations disponibles, 139 importateurs ont été contactés. 22 importateurs indépendants ont répondu au formulaire d'échantillonnage, parmi lesquels 21 ont accepté d'être inclus dans l'échantillon. Selon les données qu'ils ont transmises, ces 21 importateurs totalisaient 12 % des importations du produit concerné en provenance de la RPC et 40 % des importations en provenance du Viêt Nam (au cours de la PER).
(35)
Les cinq principaux importateurs (Adidas, Clarks, Nike, Puma et Timberland) ayant tous déclaré d'importants volumes d'importations en provenance de ces deux pays, ils représentaient environ 18 % des importations concernées. Il a par conséquent été considéré qu'un échantillon composé de ces cinq sociétés serait représentatif au sens de l'article 17, paragraphe 1, du règlement de base, c'est-à-dire en termes de volume d'importations.
(36)
Toutefois, afin de mieux refléter la répartition géographique des importateurs et les différences en matière de types de chaussures importés, trois importateurs supplémentaires ont été retenus dans l'échantillon. À cet égard, il est ressorti des formulaires d'échantillonnage renvoyés que la plupart des importateurs ayant répondu opéraient à une échelle nettement inférieure en termes de volume et importaient soit des chaussures de marques moins connues/moins «à la mode», soit des chaussures de valeur plus élevée. Le modèle d'activité et les segments de produits commercialisés par ces importateurs de taille plus réduite semblent être distincts de ceux des grands importateurs et ces petits importateurs pourraient, pris ensemble, représenter une part importante des importations concernées. Il est donc apparu important que ces importateurs soient également représentés, puisque la réalité économique de ces sociétés pourrait être différente de celle des grands importateurs cités au considérant 35.
(37)
Pour ces raisons, un échantillon de huit importateurs, comprenant les cinq plus grands et trois sociétés de taille inférieure, a été constitué. Ils représentaient quelque 10 % des importations en provenance de la RPC et environ 34 % des importations en provenance du Viêt Nam.
(38)
Tous les importateurs ayant coopéré et s'étant dits prêts à coopérer ont eu la possibilité de présenter des observations concernant la composition de l'échantillon. Des questionnaires ont été envoyés aux sociétés retenues dans l'échantillon. Sept des importateurs retenus ont répondu dans le délai imparti. Au vu de sa non-coopération, le huitième importateur retenu a finalement dû être exclu de l'échantillon.
5. VÉRIFICATION DES INFORMATIONS REÇUES
(39)
La Commission a recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires aux fins d'une détermination du risque de continuation ou de réapparition du dumping et du préjudice, ainsi que d'un examen de l'intérêt de l'Union. Les informations transmises par les sociétés suivantes ont été vérifiées sur place:
5.1. Producteurs-exportateurs en République populaire de Chine
-
Yue Yuen Industrial (Holdings) Ltd., Hong Kong
-
Société assurant la production:
Zhongshan Pou Yuen Manufactory, Province de Guangdong
-
Sociétés de négoce:
-
Idea Co. Ltd, Macao
-
The Look Co. Ltd, Macao
-
Gold Plenty Co. Ltd, Macao,
-
Guangzhou Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd., Province de Guangdong,
-
HuaJian Industrial (Holding) Co. Ltd., Hong Kong et sa société assurant la production Dongguan HuaBao Shoes Co. Ltd, Province de Guangdong,
-
Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd., Province de Zhejiang,
-
Foshan City Nanhai Golden Step Industrial Co. Ltd., Province de Guangdong,
-
Jianle Footwear Industrial Co. Ltd, Province de Fujian,
-
General Footwear/Gentfort Shoes Co. Ltd, Province de Guangdong.
5.2. Producteurs-exportateurs au Viêt Nam
-
Pou Yuen Industrial Holdings Limited, Hong Kong
-
Sociétés assurant la production:
-
Pouyuen Vietnam Company Limited, Hô-Chi-Minh-Ville
-
Pou Sung Vietnam Company Limited, Province de Dong Nai
-
Pou Chen Vietnam Enterprise Company Limited, Province de Dong Nai
-
Sociétés de négoce:
-
Betsey Trading Limited
-
Sinnamon Trading Limited
-
Sky High Trading Limited
-
Fitbest Enterprises Limited
-
Golden Star Co. Ltd, Haiphong
-
Shyang Hung Cheng Industrials Co Ltd, Province-de Bình Duong
5.3. Producteurs de l'Union et associations nationales de producteurs
-
Associação Portuguesa dos Industriais de Calçado, Componentes, Artigos de Pele e seus Sucedâneos - APICCAPS (Portugal),
-
Federación de Industrias del Calzado Español - FICE (Espagne),
-
Associazione Nazionale Calzaturifici Italiani (Italie),
-
British Footwear Association Ltd. (Grande-Bretagne),
-
Fachverband der lederverarbeitenden Industrie (Autriche),
-
Fédération Française de la Chaussure (France),
-
Hauptverband der Deutschen Schuhindustrie e.V. - HDS (Allemagne),
-
Polska Izba Przemysłu Skórzanego (Pologne).
(40)
Des visites de vérification ont également été effectuées dans les locaux des huit producteurs de l'Union retenus dans l'échantillon, établis dans quatre États membres différents. Comme cela avait été le cas lors de l'enquête initiale, les producteurs de l'Union retenus dans l'échantillon ainsi que d'autres producteurs de l'Union ayant coopéré ont demandé, sur la base de l'article 19 du règlement de base, que leur identité ne soit pas divulguée, car cela pouvait leur nuire gravement. En effet, certains producteurs de l'Union à l'origine de la plainte fournissent, dans l'Union, des clients qui s'approvisionnent aussi en RPC et au Viêt Nam et qui bénéficient donc directement des importations en cause. Ils se trouvent par conséquent dans une situation délicate, certains de leurs clients pouvant avoir des raisons évidentes de s'opposer à ce qu'ils déposent ou appuient une plainte portant sur des pratiques présumées de dumping préjudiciable. Ils estiment donc qu'ils pourraient être la cible de représailles de la part de certains de leurs clients, qui pourraient éventuellement aller jusqu'à mettre fin à leurs relations commerciales. Leur demande a été acceptée, car suffisamment motivée.
(41)
Les représentants de certains producteurs-exportateurs ainsi que des importateurs indépendants ont affirmé ne pas pouvoir exercer correctement leur droit à la défense, dans la mesure où l'identité des plaignants n'avait pas été divulguée. Ils ont avancé qu'il leur était impossible, dans ces conditions, de vérifier la représentativité des sociétés retenues dans l'échantillon. À titre d'alternative, ces parties soutenaient que si la confidentialité était effectivement garantie, les chiffres des différentes sociétés devaient alors être entièrement rendus publics.
(42)
À cet égard, il est rappelé que le volume de production de l'échantillon, ventilé par pays, a été mis à disposition de toutes les parties intéressées. En ce qui concerne l'argument selon lequel toutes les informations à l'exception de l'identité de la société devaient être divulguées, il convient de noter qu'une telle divulgation pourrait indirectement révéler l'identité des sociétés retenues dans l'échantillon. La pratique habituelle consistant à divulguer des versions non limitées des réponses aux questionnaires (c'est-à-dire contenant des données indexées) a donc été maintenue également dans la présente procédure. Au vu de ce qui précède, il convient de conclure que les droits de défense des parties ont été valablement préservés et l'argument est par conséquent rejeté.
5.4. Importateurs indépendants
-
Achten Beheer BV, Waalwijk, Pays-Bas,
-
Adidas AG, Herzogenaurach, Allemagne,
-
C&J Clark's International Limited, Street, Somerset, Royaume-Uni,
-
Footex International BV, Hazerswoude-Dorp, Pays-Bas,
-
Nike European Operations BV, Laakdal, Belgique,
-
Puma AG Rudolf Dassler Sport, Herzogenaurach, Allemagne,
-
Timberland Europe BV, Enschede, Pays-Bas.
5.5. Producteurs dans le pays analogue
-
Henrich & Cia Ltda, Dois Irmãos, Brésil,
-
Werner Calçados Ltda., Três Coroas, Brésil,
-
Industria de Calçados West Coast Ltda., Ivoti, Brésil.
6. DROITS DES PARTIES
(43)
Certaines parties ont soulevé des objections tout au long de la procédure invoquant une atteinte à leurs droits de défense. Elles ont affirmé que, en ce qui concerne les producteurs de l'Union retenus dans l'échantillon, les informations figurant dans le dossier non confidentiel consultable par les parties intéressées étaient incomplètes et n'avaient pas été fournies dans les délais.
(44)
À cet égard, il convient de souligner que la version de la réponse des parties destinée à être consultée par les parties intéressées (appelée «réponse publique») a été fournie par toutes les sociétés retenues sans retards injustifiés et dans les délais accordés aux autres parties participant à l'enquête. Lorsqu'une réponse publique est transmise à la Commission, elle ne peut être insérée dans le dossier public qu'après résolution des éventuels problèmes de confidentialité conformément à l'article 19 du règlement de base. Il convient également de noter que la Commission a l'obligation d'insérer des informations dans le dossier public en temps utile afin de permettre aux parties d'exercer leurs droits. Cette obligation a été dûment respectée dans le cas présent.
(45)
En ce qui concerne l'exhaustivité des réponses publiques, il y a lieu de noter qu'il est normal que les parties fassent au fil de l'enquête des observations supplémentaires dans lesquelles elles fournissent des informations additionnelles. Celles-ci sont ajoutées au dossier public non confidentiel dès que les questions de confidentialité sont réglées. On ne saurait créer une confusion entre ce processus, dans lequel les contributions de toutes les parties intéressées sont intégrées progressivement aux éléments de preuve servant aux conclusions ainsi qu'au dossier non confidentiel, et le fait que les dossiers ne seraient pas complets.
(46)
Étant donné la complexité de la présente procédure, l'accès des parties a été facilité grâce aux éléments suivants. Tout d'abord, l'accès électronique a été accordé aux parties intéressées, celles-ci pouvant obtenir sur demande une copie intégrale de tous les documents figurant au dossier sur un CD-ROM. De plus, les documents électroniques étaient accompagnés d'un index clair permettant i) d'accéder facilement aux nombreux documents présentés dans la procédure et ii) de connaître la date d'enregistrement des documents figurant au dossier. Par ailleurs, une série de notes au dossier intégrées dans le dossier public répondait aux questions qui auraient pu avoir une incidence sur les droits de défense des parties.
(47)
Les éléments exposés ci-dessus ont permis aux parties de bénéficier d'un accès amélioré au dossier et de présenter tout au long de l'enquête des observations détaillées qui ont ensuite été traitées de manière appropriée par la Commission. Les allégations relatives à la non-exhaustivité et à la non-actualité du dossier public faites par diverses parties doivent donc être rejetées.
(48)
Une partie intéressée a également affirmé que la Commission avait discriminé les importateurs et les exportateurs en accordant, pendant l'enquête, un traitement plus favorable aux producteurs de l'Union à l'origine de la plainte. Il a été allégué en particulier que les importateurs et exportateurs, au contraire des producteurs, ne s'étaient pas vu octroyer la confidentialité. Il a également été affirmé que les plaignants avaient profité d'un traitement plus favorable, puisqu'il ne leur avait pas été demandé de transmettre des formulaires d'échantillonnage à l'ouverture de la procédure et qu'une trop grande souplesse en matière de délai et de niveau de réponse avait été accordée aux plaignants, alors qu'un exportateur dans la même situation aurait été évalué sur la base des données disponibles conformément à l'article 18 du règlement de base.
(49)
Dans ce contexte, il convient de noter que l'octroi de la confidentialité en ce qui concerne l'identité des producteurs de l'Union soutenant la plainte repose sur une demande dûment motivée présentée conformément à l'article 19 du règlement de base. Aucune demande de ce type n'a été soumise par les exportateurs ou les importateurs et aucun événement ou élément portant à croire que les intérêts des exportateurs ou des importateurs seraient compromis du fait de la divulgation de leur identité n'a été présenté au cours de l'enquête. Considérant que la situation des producteurs de l'Union était, dans ce contexte, fondamentalement différente de celle des exportateurs et importateurs, l'allégation de discrimination ne saurait être retenue.
(50)
Pour ce qui est de la sélection de l'échantillon, il convient de se référer au considérant 19. La situation des exportateurs et importateurs était totalement différente de celle des producteurs à l'origine de la plainte, puisqu'aucune information détaillée concernant les premiers ne figurait au dossier. Il était par conséquent nécessaire de demander le formulaire d'échantillonnage rempli à la fois pour vérifier la volonté des parties à coopérer et pour obtenir les informations de base requises pour procéder à la sélection de l'échantillon. L'allégation de discrimination doit donc être rejetée.
(51)
En ce qui concerne la souplesse accordée aux producteurs de l'Union pour les informations recueillies via les questionnaires dans le cadre de l'enquête et le recours à l'article 18 du règlement de base, il convient de noter que, du fait que la même approche a été utilisée de manière cohérente pour les exportateurs et importateurs et pour les producteurs de l'Union, il ne saurait y avoir aucune raison justifiant une allégation de discrimination. Cette allégation non étayée est donc rejetée.
(52)
Pour ce qui est du choix du pays analogue, certaines parties ont avancé que les délais courts, le calendrier et le mode de transmission des questionnaires discriminaient les sociétés indiennes et indonésiennes. À cet égard, il convient de noter que l'envoi des questionnaires en Inde et en Indonésie n'a pu être terminé qu'à la fin décembre 2008, après l'obtention des adresses des producteurs concernés. La Commission a veillé à ce que les sociétés de ces pays disposent du même délai que les sociétés brésiliennes pour répondre. Pour ce qui est de la transmission effective des questionnaires, la Commission a utilisé dans tous les cas des lettres recommandées, ainsi que des courriers électroniques lorsque cela était possible. Les allégations ci-dessus doivent donc être rejetées.
(53)
Certaines parties ont fait valoir que les informations concernant le pays analogue avaient été déposées dans le dossier public avec des retards injustifiés et que cela constituait une atteinte à leurs droits de défense. La Commission signale que, dans la présente enquête, la plupart des premières réponses non confidentielles aux questionnaires envoyées par les sociétés du pays analogue ont été jugées insuffisantes et que, par conséquent, de nouvelles versions publiques ont dû être demandées. Une fois reçues, elles ont été déposées au dossier public sans retards injustifiés. Dans l'intervalle, la Commission avait joint à ce dossier des synthèses d'information sur les sociétés consultées et les réponses reçues. Ces allégations doivent donc être rejetées.
B. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
1. PRODUIT CONCERNÉ
(54)
Le produit concerné par le présent réexamen est le même que celui défini dans le règlement initial, à savoir certaines chaussures à dessus en cuir naturel ou reconstitué, à l'exclusion des chaussures de sport, des chaussures à technologie spéciale (STAF), des pantoufles et autres chaussures d'intérieur et des chaussures avec coquille de protection, originaires de la République populaire de Chine et du Viêt Nam (ci-après après dénommé «le produit concerné»), relevant actuellement des codes NC suivants: 6403 20 00, ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 et ex 6405 10 00.
(55)
Les définitions de l'article 1er, paragraphe 2, du règlement initial s'appliquent dans la présente enquête. Selon ces définitions, on entend par:
«chaussures de sport»: les chaussures au sens de la note de sous-positions 1 du chapitre 64 de l'annexe I du règlement (CE) no 1031/2008 de la Commission;
«chaussures à technologie spéciale»: les chaussures d'un prix CAF à la paire supérieur ou égal à 7,50 euros, destinées à l'activité sportive, ayant une semelle moulée à une ou plusieurs couches, non injectée, fabriquée avec des matériaux synthétiques conçus spécialement pour amortir les chocs dus aux mouvements verticaux ou latéraux et pourvues de caractéristiques techniques telles que des coussinets hermétiques renfermant des gaz ou des fluides, des composants mécaniques qui absorbent ou neutralisent les chocs ou des matériaux tels que des polymères de basse densité et relevant des codes NC suivants: ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96 et ex 6403 99 98;
«chaussures avec coquille de protection»: les chaussures munies d'une coquille de protection, d'une résistance à l'écrasement d'au moins 100 joules (1) et relevant des codes NC suivants: ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 et ex 6405 10 00;
«pantoufles et autres chaussures d'intérieur»: les chaussures relevant du code NC ex 6405 10 00.
2. PRODUIT SIMILAIRE
(56)
Le produit similaire faisant l'objet du présent examen au titre de l'expiration des mesures est constitué, comme il a été défini lors de l'enquête initiale, de certaines chaussures à dessus en cuir, qu'elles aient été fabriquées et vendues sur le marché intérieur, sur le marché du pays analogue et/ou exportées vers l'Union à partir de la RPC et du Viêt Nam.
2.1. Comparabilité des produits
(57)
Certaines parties ont fait valoir que le produit similaire vendu dans l'Union n'était pas comparable au produit concerné exporté depuis la RPC et le Viêt Nam. Il a cependant été établi que le produit vendu dans l'Union (dans le présent réexamen) était comparable au produit concerné exporté depuis les pays concernés. En particulier, il est apparu que les caractéristiques physiques et techniques et les utilisations, ainsi que les canaux de distribution du produit concerné, étaient similaires et n'avaient pas changé depuis l'enquête initiale. Cet argument a donc été rejeté.
(58)
Certaines parties ont également affirmé que le système utilisé pour comparer les types de produits vendus par les différents opérateurs ayant coopéré à l'enquête était inapproprié, car il n'était pas suffisamment spécifique pour garantir une comparaison équitable. Le système utilisé (système PCN) a toutefois permis la comparaison de 600 catégories ou types de produits différents selon cinq critères principaux, à savoir le style des chaussures, le type de consommateur, le type de chaussures, le matériau de la semelle extérieure et la doublure de l'empeigne. En outre, ce système PCN avait déjà été utilisé lors de l'enquête précédente. Aucune raison suffisante n'a été donnée pour justifier une modification du système. Par conséquent, le même système PCN que celui utilisé lors de l'enquête initiale a été appliqué à la présente enquête de réexamen au titre de l'expiration des mesures. Cet argument a donc été rejeté.
(59)
Certaines parties ont allégué que la Commission avait changé sa méthodologie par rapport à la procédure initiale en modifiant la définition des numéros de contrôle des produits (PCN) au cours de l'enquête. Cette allégation n'est cependant pas correcte. Il est plutôt apparu, au cours de l'enquête, que certaines parties avaient mal interprété et appliqué la structure PCN pour certains types de produits. Afin de garantir une approche cohérente, les modèles de chaussures en question ont donc été reclassés et affectés à la bonne rubrique PCN lorsque cela s'est avéré nécessaire. Ainsi, lorsque la Commission a repéré des informations inexactes données par les parties concernées, elle a dû les rectifier. Cette rectification ne saurait donc être considérée ni comme une modification de la méthodologie, ni comme un changement du contenu des PCN. Au contraire, la nécessité de respecter la méthodologie PCN était la raison même de cette rectification. En conséquence, l'argument a dû être rejeté.
2.2. Demandes d'exclusions
(60)
Plusieurs parties intéressées ont présenté des demandes similaires à celles reçues lors de l'enquête initiale. Elles ont fait valoir que certains types de chaussures couverts par la définition du produit similaire, par exemple les chaussures de randonnée, de bowling, de rafting, d'équitation, les chaussures à technologie spéciale et les chaussures de pointures spéciales, étaient trop différentes pour faire partie d'une même catégorie. Selon une autre demande, le seuil de valeur de 7,50 euros la paire applicable aux chaussures STAF devait être réduit. Il est rappelé que, lors de l'enquête initiale, ce seuil de valeur a été ramené de 9 euros à 7,50 euros la paire.
(61)
À cet égard, un réexamen au titre de l'expiration des mesures ne permet pas une modification de la définition du produit faisant l'objet des mesures. Une telle modification pourrait être examinée si une partie présentait une demande motivée au titre de l'article 11, paragraphe 3, du règlement de base. Les demandes ci-dessus ont donc dû être rejetées.
C. PROBABILITÉ DE CONTINUATION OU DE RÉAPPARITION DU DUMPING
1. GÉNÉRALITÉS
(62)
Conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base, il a été examiné si le dumping était susceptible de continuer ou de réapparaître en cas d'une éventuelle expiration des mesures en vigueur à l'encontre de la RPC et du Viêt Nam.
(63)
Les volumes et les prix des importations en provenance des deux pays concernés ont évolué comme indiqué dans le tableau ci-dessous. Les importations chinoises ont été soumises à contingents jusqu'au 31 décembre 2004; celles-ci ont considérablement augmenté après cette date et sont restées à des niveaux élevés en 2006. En 2007 et pendant la PER, les volumes d'importations se sont stabilisés après avoir diminué par rapport à 2006. Suite à l'enquête de contournement, les mesures ont été étendues aux importations de la RAS de Macao qui ont été soumises à enregistrement à partir de septembre 2007.
(64)
Les importations en provenance du Viêt Nam n'étaient pas soumises aux contingents et s'établissaient à des niveaux élevés au cours de la PEI. Les volumes d'importations ont ensuite diminué jusqu'en 2007, avant d'augmenter à nouveau pendant la PER.
(65)
Ces chiffres montrent que, contrairement aux arguments avancés par certaines parties intéressées, les importations en provenance des pays concernés sont restées à des niveaux élevés pendant la PER. Leurs parts de marché combinées au cours de la PER s'établissaient à 28,7 % et étaient donc nettement supérieures aux niveaux relevés pendant la PEI (23,2 %). Même si leurs parts de marché respectives ont fluctué depuis la PEI, elles sont restées globalement élevées, chacun des pays détenant en effet plus de 10 % de part de marché pendant la PER.
(66)
Selon les chiffres d'Eurostat, les prix moyens à l'importation des deux pays concernés ont augmenté entre la PEI et 2006. Depuis, les prix se sont stabilisés pour la RPC et ont chuté pour le Viêt Nam.
(67)
Comme les données d'Eurostat sont nécessairement générales et, bien qu'elles couvrent le produit concerné, ne fournissent pas d'indications sur les possibles évolutions de l'assortiment de produits, une analyse a donc été entreprise pour examiner les tendances de prix des sept sociétés chinoises et des trois sociétés vietnamiennes retenues dans l'échantillon. Globalement, pour les sociétés des deux pays figurant dans l'échantillon, il a été constaté que les prix des importations avaient diminué au cours de la période allant de 2006 à la PER.
Tableau 1
Volumes totaux et valeurs des importations en provenance des pays faisant l'objet de l'enquête
PEI
2005
2006
2007
PER
Volume (milliers de paires)
Chine
63 403
183 568
157 560
123 016
125 052
Part de marché
8,8 %
22,9 %
21,6 %
17,8 %
18,5 %
Viêt Nam
102 625
100 619
79 427
62 503
68 852
Part de marché
14,2 %
12,6 %
11,0 %
9,1 %
10,2 %
Valeur (euros)
Chine (Eurostat)
7,2
7,5
8,4
8,4
8,5
Viêt Nam (Eurostat)
9,2
9,5
10,2
9,7
9,5
Source: Comext (Eurostat), ajusté, le cas échéant, à l'aide de statistiques disponibles à la Commission afin d'exclure les produits n'entrant pas dans la définition du produit concerné.
Tableau 2
Volumes totaux et valeurs des importations des sociétés retenues dans l'échantillon
PEI
2005
2006
2007
PER
Volume (milliers de paires)
Chine (échantillon)
n.d.
n.d.
11 381
12 787
13 759
Part de marché
1,5 %
1,8 %
2,0 %
Viêt Nam (échantillon)
n.d.
n.d.
14 400
15 250
14 500
Part de marché
2 %
2,2 %
2,2 %
Valeur (euros)
Chine (échantillon)
n.d.
n.d.
12,6
10,7
10,3
Viêt Nam (échantillon)
n.d.
n.d.
11,4
10,8
10,6
2. DUMPING DES IMPORTATIONS CHINOISES ET VIETNAMIENNES PENDANT LA PER
2.1. Valeur normale
2.1.1. Pays analogue
(68)
Conformément à l'article 2, paragraphe 7, du règlement de base, dans le cas d'importations en provenance de pays n'ayant pas une économie de marché et des pays visés à l'article 2, paragraphe 7, point b), du règlement de base, lorsque le statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché n'est pas accordé, la valeur normale doit être établie sur la base du prix ou de la valeur construite dans un pays tiers à économie de marché approprié.
(69)
Aux fins de l'établissement de la valeur normale pour la RPC et le Viêt Nam, la Commission a indiqué, dans l'avis d'ouverture, son intention d'utiliser comme pays analogue le Brésil, qui avait déjà été utilisé comme pays analogue approprié lors de l'enquête initiale. La Commission a invité les parties intéressées à formuler leurs observations à ce propos.
(70)
Des observations ont été reçues de plusieurs catégories de parties intéressées - producteurs-exportateurs ayant coopéré, associations représentatives, autorités nationales et représentants des importateurs - qui suggéraient que la Thaïlande, l'Inde ou l'Indonésie constitueraient des pays analogues plus appropriés que le Brésil. La Commission a examiné ces propositions à la lumière des critères appliqués pour le choix du pays analogue.
(71)
À cet égard, la Commission a établi que la taille du marché des chaussures en cuir pendant la PER pouvait être estimée à 189 millions de paires pour le Brésil, à 800 millions de paires pour l'Inde, à 109 millions de paires pour l'Indonésie et à seulement 6 millions de paires pour la Thaïlande. Au vu de la taille très réduite du marché thaïlandais et de l'existence d'autres options, la Commission n'a pas étudié plus avant la possibilité d'utiliser la Thaïlande comme pays analogue.
(72)
En conséquence, suite aux demandes des parties, la Commission a sollicité la coopération de producteurs de chaussures au Brésil, en Inde et en Indonésie. Des questionnaires ont été envoyés aux sociétés de ces trois pays et des réponses utiles ont été reçues de cinq producteurs brésiliens, d'un producteur indien et de cinq producteurs indonésiens.
(73)
La Commission a examiné la représentativité des sociétés ayant répondu au regard de leurs ventes intérieures.
(74)
En ce qui concerne le Brésil, les trois sociétés ayant fait l'objet d'une enquête ont affiché, pendant la période d'enquête, des ventes intérieures du produit similaire représentant environ 17 % des exportations chinoises et 19 % des exportations vietnamiennes couvertes par l'échantillon.
(75)
Pour ce qui est de l'Inde, l'unique société s'étant fait connaître a déclaré, pour la période d'enquête, des ventes intérieures du produit similaire représentant environ 5 % des exportations chinoises et 6 % des exportations vietnamiennes couvertes par l'échantillon.
(76)
En ce qui concerne l'Indonésie, les cinq sociétés ayant coopéré ont affiché des ventes intérieures du produit similaire représentant environ 2 % des exportations chinoises et 2 % des exportations vietnamiennes couvertes par l'échantillon.
(77)
Le Brésil était par conséquent le pays présentant le volume de ventes intérieures le plus représentatif pendant la période d'enquête.
(78)
La Commission a ensuite examiné combien de types de chaussures identiques à ceux exportés par la Chine et le Viêt Nam étaient couverts par les ventes intérieures dans les trois pays en question.
(79)
Les ventes intérieures des producteurs brésiliens et indonésiens ayant coopéré ont couvert, pendant la PER, un large éventail de produits correspondant à un nombre important de PCN (numéros de code de produits) exportés de Chine et du Viêt Nam. Dans le cas de l'Inde, l'unique producteur-exportateur ayant coopéré a déclaré des ventes intérieures réalisées pendant la PER correspondant à un seul PCN exporté par la Chine et le Viêt Nam.
(80)
Selon les données recueillies par la Commission, il existait, dans les trois pays examinés, un nombre important de producteurs, ce qui garantit l'existence d'un niveau élevé de concurrence entre les opérateurs nationaux sur leurs marchés respectifs. Le Brésil comptait quelque 7 800 producteurs de chaussures en cuir, dont 1 500 peuvent être considérés comme étant d'une taille suffisamment comparable aux sociétés chinoises et vietnamiennes. Il y aurait environ 3 000 producteurs en Inde. En Indonésie, le nombre de producteurs est estimé à 212. Les trois pays affichent des volumes d'exportations notables (estimés à environ 64 millions de paires pour le Brésil, 67 millions pour l'Inde et 27 millions pour l'Indonésie). Il est apparu que le Brésil avait une consommation intérieure de chaussures en cuir par habitant (1) supérieure à celle de l'Inde (0,7) et de l'Indonésie (0,5).
(81)
En ce qui concerne les importations dans les pays en question, elles ont atteint, au cours de la PER, une part de marché d'environ 2 % au Brésil, environ 1 % en Inde et environ 1,5 % en Indonésie.
(82)
Sur la base des éléments qui précèdent, la Commission a considéré que le Brésil constituait le pays analogue le plus approprié. Il a été constaté en particulier que le Brésil présentait le volume de ventes intérieures de chaussures à dessus en cuir le plus représentatif. De plus, les sociétés brésiliennes ayant coopéré produisent une large gamme de produits qui correspond largement à celles des sociétés chinoises et vietnamiennes. Les producteurs indonésiens ayant coopéré, qui avaient également une large gamme de produits, affichaient des ventes intérieures nettement inférieures, alors que les ventes intérieures indiennes, même si elles représentaient de gros volumes, couvraient une gamme très limitée.
(83)
Plusieurs parties ont affirmé que le Brésil ne devait pas être utilisé comme marché analogue car il s'était spécialisé dans les chaussures pour femmes. Elles ont fait valoir que les réponses aux questionnaires des sociétés brésiliennes ayant coopéré et le fait que le Brésil exporte principalement des chaussures pour femmes pouvaient en apporter la preuve.
(84)
Cependant, l'enquête a montré que plus de la moitié des ventes intérieures totales déclarées par ces sociétés concernaient des chaussures pour hommes. Au cours des visites de vérification que la Commission a effectuées auprès des producteurs brésiliens, il est apparu que les deux sociétés plus petites étaient effectivement davantage spécialisées dans les chaussures pour femmes, alors que la plus grande vendaient essentiellement des chaussures pour hommes sur le marché intérieur. Les ventes sur le marché intérieur représentaient donc des volumes suffisants tant pour les types de chaussures pour femmes que pour les types destinés aux hommes. En ce qui concerne l'argument selon lequel les exportations brésiliennes concernent principalement les chaussures pour femmes, la Commission considère que la configuration des exportations d'un pays ne correspond pas nécessairement à celle des ventes effectuées sur le marché intérieur.
(85)
Certaines parties ont allégué que les réponses aux questionnaires faisaient apparaître que le Brésil était spécialisé dans les sandales, qui ne peuvent donc pas être comparées aux types de chaussures exportées de Chine et du Viêt Nam qui couvrent un éventail plus large. L'examen de la Commission n'a pas confirmé cette allégation, mais a montré que les producteurs brésiliens vendaient une large gamme de types de chaussures, ce qui se traduisait, au niveau des PCN, par un taux de concordance de plus de 50 % avec les modèles exportés par les sociétés chinoises et vietnamiennes retenues dans les échantillons.
(86)
Certaines parties ont fait valoir que le Brésil ne pouvait pas être utilisé comme pays analogue pour les chaussures pour enfants, car il affichait une production très réduite de ce type de chaussures. La Commission fait observer qu'il n'est pas inhabituel qu'un pays analogue ne produise pas l'ensemble des sous-types du produit similaire. Cela n'empêche toutefois pas qu'une comparaison équitable de la valeur normale puisse être établie en procédant aux ajustements appropriés pour ce type. Comme, en effet, aucun des producteurs brésiliens ayant coopéré n'a fabriqué de chaussures pour enfants, la valeur normale pour ce type a été calculée, comme lors de l'enquête initiale, en ajustant comme il se doit la valeur normale établie pour les chaussures pour adultes. Il est dès lors conclu que le Brésil pouvait être utilisé comme pays analogue pour l'ensemble des types de chaussures, y compris les chaussures pour enfants.
(87)
Certaines parties ont avancé que les chaussures produites au Brésil étaient fabriquées avec un cuir de meilleure qualité et avaient donc un prix supérieur à celles produites en Chine et au Viêt Nam. Elles ne seraient donc pas comparables à celles originaires des deux pays faisant l'objet de l'enquête. D'autres parties intéressées ont, au contraire, affirmé que les prix brésiliens devaient être convenablement ajustés car le cuir des chaussures brésiliennes était de moindre qualité que celui utilisé en Chine et au Viêt Nam. La Commission a examiné cette question et a constaté que, en termes de prix et de qualité, il n'existait aucune différence entre le cuir utilisé pour les chaussures brésiliennes et celui employé pour les chaussures fabriquées en Chine et au Viêt Nam. Il est rappelé, dans ce contexte, que la valeur normale a été ajustée lors de la procédure initiale car il est apparu que le cuir utilisé par les producteurs brésiliens (pays analogue) était de moindre qualité et était vendu moins cher que le cuir utilisé par les producteurs retenus dans l'échantillon dans les pays exportateurs. Dans la présente enquête de réexamen, les producteurs au Brésil (et la plupart des producteurs dans les pays exportateurs) sont différents de ceux ayant coopéré à l'enquête initiale. La composition différente de l'échantillon de sociétés s'est donc traduite par des coûts différents pour l'intrant que constitue le cuir.
(88)
Certaines parties ont fait valoir que les produits brésiliens et vietnamiens n'étaient pas comparables puisque le Brésil exporte des chaussures haut de gamme chères, alors que le Viêt Nam exporte des produits à bas prix, mais n'ont pas transmis d'éléments de preuve étayant cette affirmation. La Commission fait observer qu'en tout état de cause, les produits vietnamiens devraient être comparés aux produits vendus sur le marché intérieur brésilien et non à ceux exportés du Brésil. La Commission n'a trouvé aucun élément prouvant que les chaussures originaires du Viêt Nam ou vendues au Brésil seraient limitées à un segment de marché spécifique.
(89)
Certaines parties ont affirmé que le Brésil avait relevé ses tarifs douaniers sur les chaussures de 20 % à 35 % à partir de janvier 2008, ce qui faisait du Brésil un marché hautement protégé avec une concurrence réduite. Elles ont également avancé que la part de marché représentée par les importations au Brésil était trop faible par rapport à la consommation. La Commission a examiné ces arguments. Il est apparu que le Brésil avait effectivement relevé ses tarifs douaniers de 20 % à 35 % début 2008, soit au milieu de la PER. La Commission a toutefois constaté aussi que la valeur de la monnaie brésilienne par rapport au dollar US avait nettement augmenté au cours de la PER et en particulier après l'augmentation des tarifs douaniers par le Brésil. Plus précisément, la valeur du real brésilien s'est accrue de 19 % (soit une hausse supérieure à l'augmentation des tarifs) par rapport au début de la PER. En conséquence, l'augmentation de la valeur de la monnaie brésilienne par rapport au dollar compense, dans une large mesure, l'effet de l'accroissement des droits de douane sur les prix à l'importation. En outre, la Commission n'a trouvé aucun élément prouvant que la hausse des tarifs douaniers s'était traduite par une augmentation notable des prix intérieurs, ni qu'elle avait entravé les importations. En effet, la Commission a établi que, malgré cette hausse des droits de douane, les importations de chaussures de cuir au Brésil avaient considérablement progressé au cours du premier semestre 2008 (c'est-à-dire après la hausse des droits) par rapport au premier semestre 2007. Ainsi, l'augmentation des tarifs douaniers n'a pas eu d'incidence réelle sur le marché brésilien.
(90)
Certaines parties ont indiqué que le Brésil n'était pas un marché ouvert pour les chaussures, car les importations de chaussures dans ce pays sont entravées par un système d'octroi non automatique des licences. La Commission a effectivement constaté que le Brésil applique un système d'octroi non automatique des licences pour les importations de chaussures, mais fait observer que cela ne semble pas avoir constitué un obstacle aux importations au vu de l'accroissement des importations susmentionné. De plus, la Commission a établi que l'Indonésie applique également un système d'octroi non automatique des licences pour les importations de chaussures. La Commission fait remarquer que le système d'octroi non automatique des licences pour les importations est une pratique compatible avec les règles de l'OMC. Elle conclut par conséquent qu'il n'existe aucune raison de considérer le système d'octroi non automatique des licences appliqué par le Brésil comme une restriction à l'importation pouvant conduire à conclure que le Brésil n'est pas un marché ouvert.
(91)
Certaines parties ont fait valoir que la hausse notable de la valeur du real brésilien ces dernières années a nui à la compétitivité au Brésil ou que la baisse de 25 % du real depuis la PER a affecté la compétitivité internationale du Brésil. Ces arguments n'ont été étayés par aucun élément de preuve, mais, en tout état de cause, l'évolution après la PER ne saurait être considérée comme pertinente pour le choix du pays analogue.
(92)
Compte tenu de ce qui précède, la Commission n'a trouvé aucun élément prouvant que les conditions générales de la concurrence sur le marché brésilien ont, depuis l'enquête initiale, changé dans une mesure telle qu'elles feraient du Brésil un pays analogue inapproprié.
(93)
Il a été avancé par plusieurs parties que l'Inde ou l'Indonésie constitueraient des choix plus appropriés comme marché analogue, car le Brésil ne présentait pas de similitudes avec la Chine ou le Viêt Nam en termes de développement économique ou de PIB par habitant.
(94)
Il convient de noter que, par définition, un pays n'ayant pas une économie de marché ou ayant une économie en transition n'a pas les mêmes caractéristiques économiques qu'un pays à économie de marché. Il n'est pas inhabituel de rencontrer pareil écart de développement économique entre un pays analogue et un pays n'ayant pas une économie de marché ou ayant une économie en transition. Cela vaut également pour la différence de revenu par habitant qui est aussi un indicateur de développement économique. Cela n'empêche toutefois pas de choisir le Brésil comme pays analogue tant qu'il est considéré comme le plus approprié au regard des autres facteurs pris en compte.
(95)
Plusieurs parties intéressées ont insisté sur le fait que le coût de la main-d'œuvre est plus élevé au Brésil qu'en Chine et au Viêt Nam et que l'Inde, l'Indonésie ou la Thaïlande, où le coût de la main-d'œuvre est plus comparable, conviendrait donc davantage comme pays analogue. Il a été affirmé que, du fait de salaires plus élevés, le coût de la main-d'œuvre au Brésil représente 50 à 70 % du coût de production, contre 30 % en Chine.
(96)
À cet égard, un pays au niveau de développement économique différent peut en effet être retenu comme pays analogue pour un pays n'ayant pas une économie de marché ou pour une économie en transition. De même, pris isolément, le coût de la main-d'œuvre, qui est un indicateur du développement économique d'un pays, ne peut pas être considéré comme un critère pertinent. En tout état de cause, en ce qui concerne la part du coût de la main-d'œuvre dans le coût de production total, la Commission a établi, lors de la vérification sur place, que le coût de la main-d'œuvre représentait moins de 40 % du coût de production total et était par conséquent beaucoup plus proche du niveau chinois que ce qui avait été allégué.
(97)
Plusieurs parties ont également fait valoir que le Brésil n'était pas approprié pour établir la valeur normale, car les sociétés brésiliennes supportent des coûts pour la conception et la recherche et développement qui, dans le cas de la Chine et du Viêt Nam, sont pris en charge par les clients à l'étranger. La Commission a établi que cette différence dans la structure des coûts était plausible puisque les exportateurs des pays concernés vendent le produit concerné dans l'Union à d'anciens producteursde l'Union qui continuent à prendre en charge les éléments du coût de production susmentionnés et vendent le produit sous leur propre marque. Ce n'est toutefois pas une raison pour rejeter le Brésil comme pays analogue approprié, ces coûts pouvant faire l'objet d'ajustements au moment de l'établissement de la valeur normale (voir considérants 118 et suivants).
(98)
Certaines parties ont affirmé que, à la différence de la Chine et du Viêt Nam, les prix départ usine incluent, au Brésil, des frais de commercialisation, des taxes spéciales et les coûts de crédit et de livraison. De plus, il a été allégué que les frais généraux étaient plus élevés au Brésil en raison de la taille plus réduite des sociétés brésiliennes. Dans ce cas aussi, la Commission considère que ce n'est pas une raison pour rejeter le Brésil comme pays analogue approprié, ces coûts pouvant faire l'objet d'ajustements au moment du calcul de la valeur normale (voir considérants 118 et suivants).
(99)
Certaines parties ont allégué que les pays asiatiques disposaient d'un meilleur accès aux matières premières, notamment au cuir, que le Brésil. La Commission a examiné les documents transmis. Ceux-ci indiquent en effet que la production de cuir a progressé plus rapidement en Asie, mais cet élément doit être considéré à la lumière de l'augmentation de la production asiatique de produits en cuir. Les pays d'Amérique latine totalisent légèrement plus de 15 % de la production mondiale de chaussures en cuir et près de 15 % de la production mondiale de cuir brut. Les pays d'Asie produisent plus de 50 % des chaussures en cuir dans le monde, mais moins de 40 % du cuir brut au niveau mondial. Il peut donc être conclu que, en dépit de l'écart en valeurs absolues de la production de cuir, les pays latino-américains présentent un degré d'autosuffisance plus élevé que les pays asiatiques et ont donc un meilleur accès au cuir brut.
(100)
Certaines parties intéressées ont fait valoir que le Brésil n'était pas un pays de référence approprié, car les chaussures brésiliennes ne constituent pas un produit de remplacement pour les chaussures chinoises et vietnamiennes puisque, après l'institution des droits antidumping par l'Union, les importations dans l'Union originaires du Brésil n'ont pas augmenté alors que celles de l'Inde et de l'Indonésie ont progressé. Les importations dans l'Union originaires de l'Inde et de l'Indonésie se sont effectivement accrues après l'institution des droits antidumping. Toutefois, la Commission fait observer que les opérateurs commerciaux sont restés libres quant au choix de leurs fournisseurs et, comme cela est examiné plus bas dans l'analyse du préjudice, ils ont préféré s'approvisionner dans les pays voisins de la Chine et du Viêt Nam. Cela ne fait pas du Brésil un pays analogue inapproprié. En outre, un pays analogue sert à l'établissement de la valeur normale. Qu'il exporte ou non vers l'Union ne constitue pas un élément pertinent à cette fin. L'argument a donc été rejeté.
(101)
Certaines parties ont affirmé que le Brésil ne pouvait pas être un marché comparable au Viêt Nam, car ce dernier est orienté vers l'exportation tandis que les sociétés brésiliennes vendent principalement sur leur marché intérieur. La Commission ne peut accepter la pertinence de cet argument. Le Viêt Nam est effectivement davantage orienté vers l'exportation que le Brésil; il n'est toutefois pas clair comment cet état de fait pourrait affecter la valeur normale calculée au Brésil, qui, par définition, porte sur les coûts de production et les ventes intérieures dans ce pays.
(102)
Plusieurs parties ont fait valoir que les prix à l'exportation brésiliens sont inférieurs aux prix pratiqués sur le marché intérieur. Pour certaines parties, cela signifie que ce sont les prix à l'exportation, et non les prix sur le marché intérieur, qui devraient être utilisés pour établir la valeur normale. D'autres parties ont avancé que cela constitue la preuve que les exportateurs brésiliens pratiquent le dumping et ont affirmé que le Brésil serait donc inapproprié comme pays analogue. Premièrement, la Commission fait observer que les prix à l'exportation ne sont pas pertinents dans ce cas puisque des prix intérieurs rémunérateurs et suffisamment représentatifs sont disponibles. Deuxièmement, l'allégation selon laquelle les prix à l'exportation brésiliens feraient l'objet d'un dumping n'a pas été étayée et ne peut, en aucun cas, être confirmée ou rejetée sans une enquête adéquate à ce propos.
(103)
Certaines parties intéressées ont affirmé que le Brésil était inapproprié comme pays analogue car les producteurs brésiliens bénéficient d'un soutien des pouvoirs publics pour les exportations. La Commission fait observer tout d'abord que ce type de soutien toucherait en premier lieu les prix à l'exportation qui, comme indiqué plus haut, ne sont pas pertinents pour la présente enquête. La Commission a néanmoins examiné les éléments de preuve transmis par les parties et a constaté que le soutien évoqué concernait des programmes de promotion des exportations, semblables à ceux existant dans de nombreux autres pays, qui ont pour objectif de mieux faire connaître les produits à l'étranger grâce à des campagnes de publicité et à la participation à des salons internationaux. La Commission n'a trouvé aucun élément indiquant que le soutien à la promotion des exportations au Brésil bénéficiait aux ventes intérieures de chaussures.
(104)
Plusieurs parties ont indiqué que le Brésil avait ouvert une enquête antidumping sur les chaussures originaires de Chine pour laquelle l'Italie était utilisée comme pays analogue et ont affirmé que les sociétés italiennes et brésiliennes s'étaient entendues afin de maximiser les conclusions de dumping dans le cadre de l'enquête de réexamen menée par l'Union. Ces allégations n'ont toutefois été étayées par aucun élément probant, ni corroborées par aucun autre élément connexe. La Commission rejette donc cet argument.
(105)
Compte tenu de ce qui précède, il a été conclu que le Brésil constituait le pays analogue le plus approprié.
(106)
Un grand nombre de parties intéressées ont allégué que le choix du Brésil comme pays analogue serait déterminant pour la constatation de l'existence d'un dumping et que ce dumping n'aurait pas été établi si l'un des autres pays avait été retenu. Pour les besoins du raisonnement, la Commission a donc vérifié quel aurait été le résultat si elle avait choisi l'Indonésie, qui, bien que n'étant pas la meilleure option comme démontré plus haut, était la seule alternative acceptable pour le Brésil.
(107)
Les résultats, qui sont présentés plus bas dans la section correspondante, ont confirmé que, dans la présente procédure, le choix du pays analogue parmi les options acceptables existantes, n'était pas déterminant pour l'issue du calcul du dumping.
(108)
Le Brésil a donc été choisi comme pays analogue.
2.1.2. Détermination de la valeur normale dans le pays analogue
(109)
Le Brésil ayant été retenu comme pays analogue, la valeur normale a été calculée sur la base des données vérifiées dans les locaux des producteurs brésiliens ayant coopéré.
(110)
Les ventes intérieures de ces producteurs ont été jugées représentatives par rapport au volume des exportations vers l'Union effectuées par les producteurs-exportateurs de la RPC et du Viêt Nam. Il a aussi été examiné si ces ventes intérieures pouvaient être considérées comme ayant été réalisées au cours d'opérations commerciales normales, en déterminant la proportion de ventes bénéficiaires à des clients indépendants. L'enquête a montré que les ventes effectuées à des prix égaux ou supérieurs au coût unitaire représentaient plus de 80 % du volume total des ventes de chaque producteur. Dès lors, la valeur normale a été fondée sur le prix intérieur réel, calculé comme la moyenne pondérée des prix de toutes les ventes intérieures d'un type de produit effectuées pendant la PER, que ces ventes aient été ou non bénéficiaires.
2.1.3. Valeur normale pour la société Golden Step
(111)
Dans le cas de Golden Step, la valeur normale a été déterminée à partir des propres données de la société portant sur ses ventes intérieures et son coût de production. Ces données ont été vérifiées dans les locaux de la société.
(112)
La Commission a tout d'abord établi que Golden Step n'avait réalisé aucune vente intérieure pendant la PER. La valeur normale n'a donc pas pu être calculée sur la base de ses prix intérieurs, comme le prévoit l'article 2, paragraphe 1, premier alinéa, du règlement de base. En conséquence, une autre méthode a dû être appliquée.
(113)
Aucun prix intérieur n'ayant pu être utilisé pour déterminer la valeur normale, une valeur normale construite a dû être calculée à partir des coûts du producteur en question. Par conséquent, conformément à l'article 2, paragraphe 3, du règlement de base, la valeur normale a été construite en ajoutant aux coûts de fabrication du modèle de chaussures exporté, ajustés si nécessaire, un montant raisonnable pour les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux (frais VAG), ainsi qu'une marge bénéficiaire raisonnable.
(114)
À cet égard, les frais VAG et la marge bénéficiaire n'ont pas pu être déterminés conformément à l'article 2, paragraphe 6, point a), du règlement de base à partir des montants réels établis pour d'autres producteurs-exportateurs du pays concerné, car aucun autre producteur-exportateur chinois n'a obtenu le statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché. Par ailleurs, étant donné que Golden Step n'avait effectué aucune vente intérieure de la même catégorie générale de produits dans le pays concerné, les frais VAG et la marge bénéficiaire n'ont pas pu être établis conformément à l'article 2, paragraphe 6, point b), du règlement de base. En conséquence, ceux-ci ont dû être déterminés conformément à l'article 2, paragraphe 6, point c), du règlement de base, c'est-à-dire sur la base de toute autre méthode raisonnable.
(115)
Dans ce contexte, la Commission a évalué les frais VAG et la marge bénéficiaire selon trois scénarios. Elle a d'abord établi les frais VAG et la marge bénéficiaire à l'aide des données de l'enquête initiale. Elle a ensuite étudié les frais VAG et la marge bénéficiaire de producteurs-exportateurs chinois qui avaient récemment obtenu le statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché dans d'autres enquêtes et qui avaient effectué des ventes intérieures au cours d'opérations commerciales normales. Dans un troisième scénario, elle a examiné les informations concernant les frais VAG et la marge bénéficiaire recueillies dans le pays analogue. La valeur normale a alors été évaluée selon ces trois scénarios.
2.2. Prix à l'exportation chinois et vietnamiens
(116)
Lorsque les ventes à l'exportation étaient effectuées directement à des clients indépendants dans l'Union, les prix à l'exportation ont été établis sur la base des prix réellement payés ou à payer pour le produit concerné, conformément à l'article 2, paragraphe 8, du règlement de base.
(117)
Lorsque les ventes à l'exportation à destination de l'Union étaient effectuées par l'intermédiaire de sociétés de négoce indépendantes situées en dehors de l'Union, les prix à l'exportation ont été établis sur la base des prix du produit vendu à l'exportation aux sociétés de négoce, c'est-à-dire à un acheteur indépendant, par les producteurs concernés, conformément à l'article 2, paragraphe 8, du règlement de base.
2.3. Comparaison entre les prix à l'exportation chinois et vietnamiens et les valeurs normales du pays analogue
(118)
Suivant la méthode employée lors de l'enquête initiale, dans le cas des types de produits exportés et non vendus sur le marché intérieur brésilien, les prix de vente intérieurs des types de produits les plus similaires ont été utilisés pour établir les valeurs normales. Ils ont été ajustés de manière appropriée, lorsque cela était justifié.
(119)
La valeur normale et les prix à l'exportation ont été comparés au niveau départ usine. Aux fins d'une comparaison équitable entre la valeur normale et le prix à l'exportation, il a été dûment tenu compte, sous la forme d'ajustements, des différences affectant les prix et leur comparabilité, conformément à l'article 2, paragraphe 10, du règlement de base. Il a en particulier été procédé aux ajustements suivants.
(120)
Il a été examiné si un ajustement au titre du stade commercial, conformément à l'article 2, paragraphe 10, point d), du règlement de base était justifié. Dans ce contexte, il a été établi que les stades commerciaux respectifs sur le marché intérieur et sur le marché d'exportation étaient différents. C'est la raison pour laquelle des ajustements ont été opérés en vertu de l'article 2, paragraphe 10, point d) i), du règlement de base, afin de refléter les rabais accordés aux grossistes sur le marché brésilien par rapport aux ventes à des détaillants qui était le seul type d'opérations à avoir été réalisées par les trois producteurs brésiliens soumis à l'enquête.
(121)
En vue de garantir une comparaison équitable entre les exportations chinoises et vietnamiennes, d'une part, et les ventes sur le marché intérieur brésilien, d'autre part, il a été procédé à un ajustement en vertu de l'article 2, paragraphe 10, point i), du règlement de base pour refléter les différences dans les commissions versées aux opérateurs indépendants au Brésil.
(122)
En vertu de l'article 2, paragraphe 10, point k), du règlement de base, un ajustement a également été opéré pour refléter les coûts en matière de R & D et de conception qui sont supportés par les producteurs brésiliens, à la différence des producteurs chinois et vietnamiens.
(123)
Un ajustement au titre de l'article 2, paragraphe 10, point a), du règlement de base avait aussi été opéré dans l'enquête précédente pour tenir compte des différences de qualité du cuir utilisé pour fabriquer les chaussures. Dans la présente enquête, aucun ajustement de ce type n'a été jugé nécessaire en raison de la qualité similaire du cuir employé par les exportateurs brésiliens, chinois et vietnamiens (voir considérant 87).
(124)
D'autres ajustements, notamment pour les coûts de transport et d'assurance en vertu de l'article 2, paragraphe 10, point e), du règlement de bas, ont été opérés dans tous les cas où ils ont été estimés raisonnables, précis et étayés par des éléments de preuve.
(125)
Certaines parties intéressées ont fait valoir que les fluctuations du taux de change USD/EUR avaient eu une incidence sur les marges de dumping et justifiaient un ajustement. Cet argument a dû être rejeté. Conformément à l'article 2, paragraphe 10, point j, du règlement de base, un tel ajustement ne peut être opéré que si un mouvement durable des taux de change a eu lieu. Lorsque les taux de change fluctuent librement, comme c'est le cas du taux USD/EUR, ils connaissent régulièrement des hausses et des baisses. Aucun mouvement durable ne peut être identifié dans ce cas et, en conséquence, aucun ajustement ne peut être opéré à ce titre.
2.4. Détermination du dumping pour les sociétés ayant fait l'objet d'une enquête en RPC
2.4.1. Détermination du dumping pour la société Golden Step
(126)
Comme expliqué aux considérants 111 et suivants, dans le cas de Golden Step, la comparaison du prix à l'exportation avec la valeur normale a fait apparaître une marge de dumping située entre 5 % et 16 %.
2.4.2. Détermination du dumping pour les sociétés n'ayant pas obtenu le statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché
(127)
Conformément à l'article 2, paragraphes 11 et 12, du règlement de base, la marge de dumping a été établie à l'issue d'une comparaison, par type de produit, entre une valeur normale moyenne pondérée et un prix à l'exportation moyen pondéré. Pour toutes les sociétés retenues dans l'échantillon, une marge de dumping moyenne pondérée a été calculée pour la RPC. Cette marge de dumping a été attribuée à tous les autres producteurs-exportateurs de la RPC.
(128)
Le niveau de dumping à l'échelle nationale pour la RPC a été établi à une valeur située entre 35 % et 38 % du prix CAF frontière communautaire en fonction de la méthode de calcul utilisée pour Golden Step, comme expliqué au considérant 115.
(129)
Au vu des conclusions tirées en ce qui concerne le choix du pays analogue, le calcul du dumping a également été effectué en utilisant la méthode indiquée ci-dessus et en remplaçant les valeurs normales brésiliennes par celles des producteurs indonésiens ayant coopéré. Ce calcul a abouti à une marge de dumping variant entre 19 % et 22 % en fonction de la méthode de calcul utilisée pour Golden Step.
2.5. Détermination du dumping pour les sociétés ayant fait l'objet d'une enquête au Viêt Nam
(130)
Conformément à l'article 2, paragraphes 11 et 12, du règlement de base, la marge de dumping a été établie à l'issue d'une comparaison, par type de produit, entre une valeur normale moyenne pondérée et un prix à l'exportation moyen pondéré. Étant donné qu'aucune des sociétés retenues dans l'échantillon n'a obtenu le statut de société opérant dans les conditions d'une économie de marché, une marge de dumping moyenne pondérée a été calculée pour le Viêt Nam. Cette marge de dumping a été attribuée à tous les autres producteurs-exportateurs du Viêt Nam.
(131)
Le niveau de dumping à l'échelle nationale pour le Viêt Nam a été établi à 43,8 % du prix CAF frontière de l'Union.
(132)
Comme pour la RPC, un calcul du dumping a également été effectué en utilisant la méthode indiquée plus haut et en remplaçant les valeurs normales brésiliennes par celles des producteurs indonésiens ayant coopéré. Ce calcul a abouti à une marge de dumping de 28,4 %.
2.6. Conclusion en ce qui concerne la continuation du dumping de la part des pays concernés
(133)
Certaines parties intéressées ont fait valoir que les exportations en provenance des pays concernés avaient diminué entre l'institution des mesures définitives en avril 2006 et la fin de la PER. Il a été affirmé que cette diminution reflétait des baisses de la production et de la capacité de production en RPC et au Viêt Nam qui résultaient de l'institution des mesures définitives, d'un transfert de la production des pays concernés vers d'autres pays ou d'une augmentation de leurs ventes intérieures. Selon une autre allégation, les prix à l'importation avaient augmenté ou étaient restés stables. Les parties affirmaient donc que les volumes d'importations et leurs prix ne pouvaient pas justifier la constatation d'une continuation du dumping sur des volumes importants pendant la PER.
(134)
Ces arguments ne modifient en rien le fait que des marges de dumping notables ont été constatées durant la PER et que ces marges concernent d'importants volumes d'importations représentant de larges parts de marché dans l'Union. Il est, par conséquent, conclu qu'une continuation du dumping a bien eu lieu pour le produit concerné originaire de la RPC et du Viêt Nam.
3. ÉVOLUTION DES IMPORTATIONS EN PROVENANCE DE LA RPC EN CAS D'ABROGATION DES MESURES
3.1. Remarques générales
(135)
L'évolution probable des importations en provenance de la RPC a été analysée en termes, à la fois, de prix et de volumes escomptés.
(136)
Dans un premier temps, les prix ont été établis pour la PER. Les données ont été extraites des réponses aux formulaires d'échantillonnage (reçues des 58 producteurs-exportateurs ayant coopéré) qui contenaient les prix de vente sur le marché intérieur et les prix à l'exportation vers le marché de l'Union et vers les marchés de pays tiers. Ces renseignements ont été utilisés car ils ont été considérés comme étant la meilleure source d'informations sur les prix disponibles pour le produit concerné aux fins d'une comparaison des indications de prix sur divers marchés. Ces données ont été jugées représentatives parce qu'elles couvraient 22 % des importations vers le marché de l'Union. Les prix à l'exportation vers l'Union figurant dans les réponses aux formulaires ont été recoupés avec les informations statistiques disponibles à la Commission, même si celles-ci n'ont pas pu être utilisées pour la comparaison des prix puisqu'elles ne couvraient pas les ventes intérieures et les exportations vers des pays tiers effectuées par les producteurs chinois.
(137)
Même si les données de la base Eurostat constituaient une autre source fiable, elles ne permettaient pas, comme expliqué déjà au considérant 67, de comparer les prix sur les différents marchés.
(138)
Les prix sur le marché de l'Union ont été obtenus à partir des données d'échantillonnage des producteurs de l'Union. L'enquête a établi que ces prix moyens étaient ceux de types comparables aux chaussures importées car:
-
ils concernaient le produit similaire,
-
ils se situaient au même stade commercial,
-
ils étaient soumis à des incoterms comparables,
-
ils portaient sur des quantités comparables.
(139)
L'incidence de certains nouveaux développements depuis la fin de la PER a également été analysée, parce qu'elle a été jugée suffisamment importante pour se répercuter sur la probabilité d'une continuation du dumping. Cette analyse a également été demandée par les parties intéressées.
3.2. Relation entre les prix pratiqués dans l'Union et les prix pratiqués en RPC
(140)
Les réponses aux formulaires d'échantillonnage ont fait apparaître que les prix intérieurs chinois établis sur la base des propres données des exportateurs étaient inférieurs aux prix pratiqués sur le marché de l'Union. Il convient de noter toutefois que les données de l'ensemble des sociétés non retenues dans l'échantillon (y compris les données concernant les ventes intérieures) n'ont pas pu être vérifiées. Il n'a donc pas été possible de réaliser une analyse détaillée des prix intérieurs en RPC. Cela n'a en outre pas été jugé nécessaire, compte tenu de la constatation générale de continuation du dumping.
3.3. Relation entre les prix à l'exportation vers des pays tiers et le niveau des prix dans l'Union
(141)
Les réponses aux formulaires d'échantillonnage ont fait apparaître que les prix obtenus sur les marchés de pays tiers par les sociétés chinoises ayant coopéré étaient inférieurs aux prix pratiqués sur le marché communautaire. Cela indique à nouveau que les producteurs chinois pouvaient exporter des quantités plus importantes vers l'Union. Si les mesures venaient à expirer, il serait plus rentable pour les producteurs-exportateurs chinois de rediriger leurs exportations vers l'Union. Toutefois, ces données relatives aux prix obtenus sur les principaux marchés tiers par les sociétés chinoises ayant coopéré n'ont pas pu être vérifiées et l'analyse n'a donc pas été approfondie.
(142)
Certaines parties intéressées ont affirmé que d'autres marchés étaient devenus plus attractifs que le marché de l'Union. Pour étayer cette affirmation, une partie a présenté une analyse des statistiques douanières chinoises. Cependant, l'analyse de la Commission a montré que, marché des États-Unis mis à part, le marché communautaire restait le marché le plus attractif pour les exportateurs chinois. En effet, les exportations ont augmenté au cours de la période couverte par l'analyse de cette partie (à savoir de 2005 à 2008). Si les droits antidumping étaient abrogés, le marché de l'Union deviendrait encore plus attractif et les volumes seraient donc susceptibles de s'accroître.
3.4. Relation entre les prix à l'exportation vers des pays tiers et les prix pratiqués en RPC
(143)
Les réponses aux formulaires d'échantillonnage reçues des 58 sociétés chinoises ayant coopéré montrent que les prix à l'exportation vers les principaux marchés tiers sont inférieurs aux prix obtenus sur le marché intérieur. Toutefois, ces données n'ont pas pu être vérifiées et l'analyse n'a donc pas été approfondie.
(144)
De plus, par rapport à la valeur normale établie pour le Brésil, le niveau des prix à l'exportation vers les pays tiers fait apparaître que ces prix à l'exportation sont en général nettement inférieurs. Dans ce cas également, pour les raisons exposées au considérant 140, ces données n'ont pas pu être vérifiées et l'analyse n'a donc pas été approfondie.
(145)
En conclusion, les données disponibles ont mis en évidence une probabilité de continuation du dumping.
3.5. Capacités inutilisées et stocks
(146)
Toutes les sociétés chinoises retenues dans l'échantillon opéraient selon un système de production sur commande et leurs stocks étaient donc constitués de produits finis en attente d'être expédiés. Le système de production sur commande est utilisé parce que le secteur de la chaussure doit s'adapter chaque saison aux nouvelles modes en fonction des commandes passées par les clients et ne peut pas recourir aux ventes sur stocks. Par conséquent, comme les sociétés n'ont pas de véritables stocks, cet élément n'a pas pu être considéré comme un indicateur utile pour l'analyse de la probabilité d'une continuation du dumping.
(147)
L'enquête a établi que les capacités inutilisées des 58 sociétés chinoises ayant coopéré représentaient environ 9 % de leur capacité totale de production de chaussures. Ce volume correspondrait à 14,5 millions de paires pour les 58 sociétés ayant coopéré ou à quelque 65 millions de paires pour l'ensemble des producteurs-exportateurs. Ce dernier chiffre représente environ 10 % de la consommation totale dans l'Union (présentée dans le tableau 3).
(148)
L'utilisation probable de ces capacités inutilisées a été analysée. Étant donné les écarts susmentionnés entre les niveaux de prix dans l'Union, sur le marché intérieur chinois et dans les pays tiers, les sociétés chinoises pourraient être incitées à recourir à ces capacités inutilisées pour leurs exportations vers l'Union. La taille du marché communautaire est un autre facteur qui en fait un marché attractif pour les exportateurs chinois.
(149)
En outre, il convient de souligner que les lignes d'assemblage existantes peuvent être utilisées pour fabriquer, en plus du produit concerné, d'autres types de chaussures comme les STAF ou les chaussures à dessus en matière textile. Les sociétés retenues dans l'échantillon et les autres sociétés ayant coopéré en Chine ont produit d'importantes quantités de chaussures n'entrant pas dans la définition du produit concerné. L'actuelle division entre la fabrication du produit concerné et d'autres types de chaussures dépend des besoins des clients et des stratégies de commande et d'approvisionnement des importateurs de l'Union. Toutefois, si les mesures étaient abrogées, ces derniers réexamineraient sûrement leurs stratégies d'approvisionnement et pourraient commander une part plus importante du produit concerné auprès des producteurs chinois. Cela pourrait entraîner une augmentation des volumes du produit concerné exportés vers l'Union.
3.6. Pratiques de contournement et de prise en charge
(150)
Comme établi par le règlement (CE) no 338/2008, les mesures existantes couvrant la RPC ont été contournées par des expéditions via la RAS de Macao. Les mesures ont donc été étendues par la suite aux expéditions du produit concerné assemblé dans la RAS de Macao et transitant par ce pays. Ces pratiques de contournement mettent en évidence l'attrait que représente le marché de l'Union pour les producteurs-exportateurs chinois.
3.7. Conclusion
(151)
L'enquête a montré qu'en cas d'abrogation des mesures, il existait une probabilité de continuation du dumping. Cette conclusion se fonde sur l'attrait du marché de l'Union en termes de volume ainsi que sur une comparaison des prix pratiqués sur les marchés de l'Union, de la RPC et de pays tiers.
(152)
En outre, un certain nombre de facteurs, parmi lesquels les niveaux de prix relatifs, l'existence de capacités inutilisées, le contournement et la capacité de passer de la production d'autres types de chaussures à la fabrication du produit concerné, fournissent la preuve d'une augmentation probable des volumes importés en cas d'abrogation des mesures. Par ailleurs, d'autres facteurs, comme la crise économique mondiale et la tendance à délocaliser la production vers d'autres pays, réduiront inévitablement, dans une certaine mesure, les quantités importées. Ces facteurs sont analysés plus en détail à la section 5 «Éléments nouveaux intervenus après la PER».
(153)
Il est conclu que les importations en provenance de la RPC continueront de pénétrer sur le marché de l'Union en quantités importantes et que ces volumes seront vendus à des prix bas faisant l'objet d'un dumping de sorte qu'il existe une probabilité de continuation du dumping en cas d'expiration des mesures.
4. ÉVOLUTION DES IMPORTATIONS EN PROVENANCE DU VIET NAM EN CAS D'ABROGATION DES MESURES
4.1. Généralités
(154)
L'évolution probable des importations en provenance du Viêt Nam a été analysée en termes, à la fois, de prix et de volumes escomptés.
(155)
Dans un premier temps, les prix ont été établis pour la PER. Les données ont été extraites des réponses aux formulaires d'échantillonnage (reçues des 51 producteurs-exportateurs vietnamiens ayant coopéré) qui contenaient les prix de vente sur le marché intérieur et les prix à l'exportation vers le marché de l'Union et vers les marchés de pays tiers. Ces renseignements ont été utilisés car ils ont été considérés comme étant la meilleure source d'informations sur les prix pour le produit concerné aux fins d'une comparaison des indications de prix sur divers marchés. Ces données ont été jugées représentatives parce qu'elles couvraient 82 % des importations vers le marché de l'Union. Les prix de vente dans l'Union figurant dans les réponses aux formulaires ont été recoupés avec les informations statistiques (données Taric) disponibles à la Commission. Ces informations n'ont cependant pas pu être utilisées pour la comparaison des prix puisqu'elles ne couvraient pas les ventes intérieures et les exportations vers des pays tiers effectuées par les producteurs vietnamiens.
(156)
Même si les données de la base Eurostat constituaient une autre source fiable, elles ne permettaient pas, comme expliqué déjà au considérant 67, de comparer les prix sur les différents marchés.
(157)
Les prix sur le marché communautaire ont été obtenus à partir des données d'échantillonnage des producteurs de l'Union. L'enquête a établi que ces prix moyens étaient ceux de types comparables aux chaussures importées car:
-
ils concernaient le produit similaire,
-
ils se situaient au même stade commercial,
-
ils étaient soumis à des incoterms comparables,
-
ils portaient sur des quantités comparables.
4.2. Relation entre les prix pratiqués dans l'Union et les prix pratiqués au Viêt Nam
(158)
Les réponses aux formulaires d'échantillonnage ont fait apparaître que les prix intérieurs vietnamiens établis à partir des propres données des exportateurs étaient inférieurs aux prix pratiqués sur le marché de l'Union. Il convient de noter toutefois que les données de l'ensemble des sociétés non retenues dans l'échantillon (y compris les données concernant les ventes intérieures) n'ont pas pu être vérifiées. Il n'a donc pas été possible de réaliser une analyse détaillée des prix intérieurs au Viêt Nam. Comme dans le cas de la RPC, cela n'a en outre pas été jugé nécessaire, compte tenu de la constatation générale de continuation du dumping.
4.3. Relation entre les prix à l'exportation vers des pays tiers et le niveau des prix dans l'Union
(159)
Selon les données (pour l'année civile 2008) de l'Office statistique général du Viêt Nam et du Service général des douanes du Viêt Nam, environ 50 % des exportations vietnamiennes de chaussures sont expédiées vers le marché communautaire. Les informations d'échantillonnage reçues mettent également en évidence que, pendant la PER, les exportateurs ayant coopéré ont aussi vendu des volumes très importants sur les marchés de pays tiers.
(160)
Les réponses aux formulaires d'échantillonnage ont fait apparaître que les prix obtenus sur les marchés de pays tiers par les sociétés vietnamiennes ayant coopéré étaient inférieurs aux prix pratiqués sur le marché de l'Union. Cela indique que les producteurs vietnamiens pouvaient exporter des quantités plus importantes vers l'Union.
4.4. Relation entre les prix à l'exportation vers des pays tiers et les prix pratiqués au Viêt Nam
(161)
Compte tenu du faible volume de ventes effectuées par les producteurs-exportateurs sur le marché intérieur vietnamien, aucune conclusion significative n'a pu être tirée de cette comparaison.
4.5. Capacités inutilisées et stocks
(162)
Toutes les sociétés vietnamiennes retenues dans l'échantillon opéraient selon un système de production sur commande et leurs seuls stocks étaient donc constitués de produits finis en attente d'être expédiés. Le système de production sur commande est utilisé parce que le secteur de la chaussure doit s'adapter chaque saison aux nouvelles modes en fonction des commandes passées par les clients et ne peut pas recourir aux ventes sur stocks. Il est donc considéré que les stocks ne sont pas, dans la présente procédure, un indicateur très parlant.
(163)
L'enquête a établi que les capacités inutilisées des 51 sociétés vietnamiennes ayant coopéré représentaient environ 17 % de leur capacité totale de production de chaussures. Ce volume correspondrait à 34 millions de paires pour les 51 sociétés ayant coopéré ou à quelque 42 millions de paires pour l'ensemble des producteurs-exportateurs. Ce dernier chiffre représente environ 6 % de la consommation totale dans l'Union (présentée dans le tableau 3).
(164)
L'utilisation probable de ces capacités inutilisées a été analysée. Étant donné les écarts susmentionnés entre les niveaux de prix dans l'Union et dans les pays tiers, les sociétés vietnamiennes pourraient être incitées à recourir à ces capacités inutilisées pour leurs exportations vers l'Union. Cette conclusion est corroborée par l'attrait du marché de l'Union en termes de taille.
(165)
En outre, il convient de souligner que les lignes d'assemblage existantes peuvent être utilisées pour fabriquer, en plus du produit concerné, d'autres types de chaussures comme les STAF ou les chaussures à dessus en matière textile. Les sociétés retenues dans l'échantillon et les autres sociétés ayant coopéré au Viêt Nam ont produit d'importantes quantités de chaussures n'entrant pas dans la définition du produit concerné. L'actuelle division entre la fabrication du produit concerné et d'autres types de chaussures dépend des besoins des clients et des stratégies de commande et d'approvisionnement des importateurs de l'Union. Toutefois, si les mesures étaient abrogées, ces derniers réexamineraient leurs stratégies d'approvisionnement et pourraient commander une part plus importante du produit concerné auprès des producteurs vietnamiens. Cela pourrait entraîner une augmentation des volumes du produit concerné exportés vers l'Union.
4.6. Conclusion
(166)
Outre la continuation du dumping à des niveaux élevés, l'enquête a montré que, en cas d'abrogation des mesures, il existait une probabilité de continuation du dumping. Cette conclusion se fonde sur l'attrait du marché de l'Union en termes de taille et de niveaux de prix.
(167)
En outre, un certain nombre de facteurs, parmi lesquels les niveaux de prix relatifs, l'existence de capacités inutilisées et la capacité de passer de la production d'autres types de chaussures à la fabrication du produit concerné, fournissent la preuve d'une augmentation des volumes importés en cas d'abrogation des mesures. Par ailleurs, d'autres facteurs, comme la crise économique mondiale et la tendance à délocaliser la production vers d'autres pays, réduiront inévitablement, dans une certaine mesure, les quantités importées. Ces facteurs sont analysés plus en détail à la section 5 «Éléments nouveaux intervenus après la PER».
(168)
Il est conclu que les importations en provenance du Viêt Nam continueront de pénétrer sur le marché de l'Union en quantités importantes et que ces volumes seront vendus à des prix bas faisant l'objet d'un dumping de sorte qu'il existe une probabilité de continuation du dumping en cas d'expiration des mesures.
5. ÉLEMENTS NOUVEAUX INTERVENUS APRES LA PER
(169)
L'incidence des éléments nouveaux intervenus après la PER en ce qui concerne à la fois la RPC et le Viêt Nam ont également été analysés, car ils sont jugés suffisamment importants pour influer sur les volumes et les prix du produit concerné fabriqué dans les pays concernés et exporté vers le marché de l'Union.
5.1. Crise économique mondiale
(170)
La crise a débuté au deuxième semestre 2008 (soit après la fin de la PER). Certaines parties ont fait valoir qu'elle aurait une incidence sur la production et les exportations (y compris vers l'Union) du produit concerné originaire des pays en cause du fait du tassement de la consommation sur les marchés de la chaussure dans le monde et dans l'Union.
5.2. Évolution des volumes d'importations et des prix à l'importation après la PER
(171)
Il convient d'indiquer d'emblée que les allégations faites par certaines parties concernant l'incidence probable des nouveaux développements post-PER sur les volumes d'exportations en provenance des pays concernés et sur la consommation dans l'Union étaient contradictoires. Certaines parties intéressées estimaient que les exportations des pays concernés pourraient connaître, en 2009, une baisse de 25 % à 30 % par rapport à la PER. D'autres parties intéressées prévoyaient que ces importations resteraient stables. Les statistiques d'Eurostat disponibles pour le premier semestre 2009 font effectivement apparaître une baisse des volumes d'importations de 25 % pour la Chine et de 28 % pour le Viêt Nam. En termes de prix, les données d'Eurostat indiquent une augmentation de 34 % pour les importations du produit concerné en provenance de la Chine et de 26 % pour les importations en provenance du Viêt Nam. Toutefois, compte tenu des raisons exposées au considérant 67, ces tendances ne sauraient être considérées comme représentatives.
5.3. Modification de l'origine des importations dans l'Union: réorientation de la RPC et du Viêt Nam vers d'autres pays
(172)
Certaines parties ont avancé que les exportations du produit concerné originaires des pays concernés diminueraient en raison d'une réorientation de l'approvisionnement de la RPC et du Viêt Nam vers d'autres pays comme l'Indonésie, le Cambodge et l'Inde. Il a été affirmé que ce processus avait commencé après l'institution des mesures en avril 2006 et qu'il se poursuivrait si les mesures étaient maintenues à la suite du présent réexamen. D'autres motifs ont également été cités pour expliquer cette réorientation, principalement l'augmentation des coûts de production. Pour ce qui est de la Chine, cette augmentation serait due à la hausse des coûts de la main-d'œuvre, de l'énergie et des matières premières locales, ainsi qu'à la législation en matière d'environnement et de travail. Une augmentation de la valeur du yuan a également été évoquée comme une explication possible de cette réorientation vers d'autres pays. En ce qui concerne le Viêt Nam, il a été allégué que cette réorientation était le résultat de la hausse du coût de la main-d'œuvre combinée à la perte du bénéfice du droit SPG de 3,5 % sur les importations vers l'Union. En outre, il a été affirmé que les améliorations de la compétitivité de la production de chaussures dans les pays devenus les nouvelles sources d'approvisionnement rendaient attractif cet abandon de la Chine et du Viêt Nam. Il a aussi été indiqué que ce phénomène avait été facilité par le fait que de nombreux producteurs dans les pays concernés étaient détenus ou contrôlés par des sociétés établies dans d'autres parties de l'Asie du Sud-Est, comme Taïwan ou Hong Kong, et que l'approvisionnement en chaussures pour le marché de l'Union était contrôlé par de grands importateurs de l'Union qui avaient les moyens de changer rapidement leurs sources d'approvisionnement, si nécessaire.
(173)
Dans le cas de la Chine, bien qu'il soit apparu que certains exportateurs avaient délocalisé et pourraient continuer à délocaliser afin de réduire leurs coûts, cette délocalisation s'est parfois faite vers d'autres régions de la RPC (abandon des provinces côtières qui formaient la base traditionnelle de la production de chaussures). Un tel transfert n'entraînerait pas, en soi, une réduction de la production et des exportations depuis la RPC.
(174)
En ce qui concerne le Viêt Nam, il est considéré comme peu probable que l'augmentation des droits de 3,5 % à la suite de la graduation SPG soit d'une ampleur telle qu'elle inciterait à une délocalisation massive de la production. Même s'il ne peut pas être exclu que cette graduation puisse avoir une certaine incidence sur les volumes d'exportation en provenance du Viêt Nam, elle est peu susceptible d'influer sur les décisions d'approvisionnement des grands importateurs de l'Union. Il est rappelé que, malgré l'institution de droits antidumping largement supérieurs à 3,5 %, le Viêt Nam et la Chine ont conservé des niveaux élevés de volumes d'importations vers l'Union.
(175)
Il est par conséquent considéré qu'une délocalisation de la production, quelle qu'elle soit, ne serait pas d'une ampleur telle qu'elle entraînerait une modification radicale des décisions d'approvisionnement des importateurs.
(176)
Pour ce qui est des importations dans l'Union en provenance d'autres pays, il a été constaté qu'elles avaient augmenté à partir de certains pays asiatiques après l'institution des mesures antidumping. Cela ne modifie cependant rien au fait que le produit concerné a continué d'être importé dans l'Union depuis les deux pays faisant l'objet de l'enquête dans des volumes très importants et à des prix de dumping.
5.4. Évolution de la consommation intérieure chinoise
(177)
Certaines parties ont affirmé que les exportations en provenance de la RPC diminueraient du fait d'une augmentation de la consommation intérieure encouragée par les politiques des autorités chinoises. Toutefois, aucune des parties n'a transmis d'éléments de preuve qui permettraient une évaluation de la croissance escomptée de la consommation - cette évaluation est rendue encore plus difficile par la crise économique.
(178)
Bien qu'il ne soit pas déraisonnable de penser que la croissance économique récente de la Chine entraînera, au moins à moyen terme, une certaine augmentation de la consommation intérieure de chaussures, aucun élément n'a été transmis pour démontrer que cette croissance aboutirait à une réduction (supplémentaire) des exportations vers l'Union.
5.5. Conclusion
(179)
La crise économique influe à la baisse sur les importations dans l'Union en provenance des pays concernées. Il n'est toutefois pas irréaliste de penser qu'un redressement interviendra à un certain stade, ce qui entraînera alors une hausse des volumes de ventes. Même si la prévision la plus haute, soit une chute de 25 à 30 %, se réalisait sur toute la durée de 2009, les volumes en provenance de la RPC atteindraient toujours plus de 80 millions de paires et représenteraient une part du marché de l'Union supérieure à 10 %, les volumes en provenance du Viêt Nam atteignant, quant à eux, encore quelque 48 millions de paires et représentant une part du marché de l'Union d'environ 7 %.
(180)
En ce qui concerne la modification de l'origine des importations dans l'Union, il a été établi que la délocalisation constatée à ce jour n'a pas eu un effet déterminant et rien n'indique que l'on devrait assister, dans un avenir proche, à une évolution importante dans les tendances observées jusqu'à présent.
(181)
Les exportations vers l'Union en provenance des pays concernés ont continué d'être effectuées à des prix faisant l'objet d'un dumping pendant la PER. Au vu de la crise économique et de la contraction (escomptée) de la demande et en l'absence de toute information sur les prix à l'exportation après la PER indiquant le contraire, il ne semble pas déraisonnable de prévoir que les exportations continueront d'être effectuées à des prix de dumping.
(182)
À la lumière des constatations précédentes concernant à la fois la PER et les éléments nouveaux intervenus après la PER, il est conclu qu'il existe une probabilité de continuation du dumping.
D. OBSERVATIONS PRÉSENTÉES PAR LES PARTIES INTÉRESSÉES À LA SUITE DE LA COMMUNICATION DES CONCLUSIONS
(183)
Un certain de nombres d'observations ont été reçues à la suite de la communication des conclusions. Aucune de celles-ci n'était toutefois de nature à modifier les conclusions. Les principaux arguments soulevés sont les suivants.
1. CHOIX DU PAYS ANALOGUE
(184)
Plusieurs parties ont réitéré les observations qu'elles avaient faites au cours de l'enquête en ce qui concerne le choix du pays analogue. Elles ont réaffirmé, entre autres, que le Brésil n'était pas un choix approprié en raison de la protection élevée que constituaient les droits de douane et l'octroi non automatique des licences, du développement socio-économique plus avancé qu'en Chine et au Viêt Nam, de la spécialisation supposée dans les chaussures pour femmes et des pratiques de dumping alléguées. La Commission avait déjà pris note de ces arguments et les avait examinés en détail dans la communication des conclusions et dans les considérants 68 à 108 du présent règlement. L'analyse a clairement fait apparaître que le Brésil constituait le pays analogue le plus approprié dans la présente procédure.
2. REPRÉSENTATIVITÉ DE L'ÉCHANTILLON
(185)
Certaines parties intéressées ont fait valoir que l'échantillon des exportateurs était moins représentatif qu'indiqué aux considérants 15 et 18, parce que la marge de dumping avait été calculée sur la base de quatre des douze mois de la PER. Il est rappelé qu'il s'agit de la méthode de calcul normalement utilisée par la Commission dans les réexamens au titre de l'expiration des mesures, au cours desquels il doit être déterminé s'il existe une continuation ou une probabilité de continuation du dumping. L'enquête sur place a permis de s'assurer que les quatre mois étaient représentatifs de l'ensemble de la période de douze mois, en comparant les coûts et les prix des données fournies pour les quatre mois avec les huit mois restants. De plus, le dernier mois de chaque trimestre ayant été choisi, ces quatre mois étaient donc répartis de façon régulière sur la période de douze mois. Par conséquent, la Commission n'accepte pas l'argument selon lequel la méthode appliquée a réduit la représentativité de l'échantillon.
3. CLASSIFICATION ET COMPARABILITÉ DES PRODUITS
(186)
Il a été affirmé par certaines parties intéressées qu'en corrigeant les erreurs sur les PCN commises par les exportateurs ayant coopéré, comme indiqué au considérant 59, la Commission a modifié la méthodologie utilisée dans la procédure initiale. Cette allégation est sans fondement. C'est précisément pour utiliser le système PCN appliqué lors de la procédure précédente que la Commission a corrigé les erreurs de classification selon les PCN faites par certains exportateurs.
(187)
Il a été allégué par certaines parties intéressées que le niveau de concordance directe des PCN était insuffisant et que la méthode recourant aux PCN similaires était incorrecte. Cette allégation ne peut être acceptée. Ce système a déjà été appliqué lors de l'enquête initiale. Dans les communications spécifiques transmises aux parties à la présente enquête, la Commission a joint les tables de correspondance où l'utilisation de chaque PCN similaire était expliquée. L'utilisation des PCN similaires garantit une comparaison équitable entre les modèles brésiliens et les modèles vendus par les pays exportateurs. De plus, lorsque cela était nécessaire, les valeurs normales découlant des PCN similaires ont été ajustées comme il se doit. Par ailleurs, aucune partie n'a présenté d'observation au sujet d'une éventuelle inexactitude d'un PCN similaire utilisé.
4. CALCUL DU DUMPING
(188)
Certaines parties ont indiqué que le calcul du dumping en utilisant l'Indonésie comme pays analogue était incorrect, car les données utilisées n'avaient été ni vérifiées, ni convenablement ajustées. La Commission a examiné les données présentées par les sociétés indonésiennes, dont l'utilisation a été suggérée par plusieurs parties. Étant donné qu'aucun ajustement n'a été demandé, la Commission n'a pas jugé nécessaire d'en appliquer. En tout état de cause, il est rappelé que, dans ce cas précis, l'Indonésie a été utilisée uniquement pour recouper les conclusions reposant sur le Brésil.
5. PROBABILITÉ DE CONTINUATION DU DUMPING
(189)
Plusieurs parties ont fait valoir que la diminution des volumes d'importations en provenance de la Chine et du Viêt Nam entre 2005 et 2008 (qui s'est poursuivie après la PE) et la hausse des prix à l'importation au cours de la même période semblent indiquer qu'il n'existe pas de probabilité de continuation du dumping préjudiciable. Il est rappelé que les importations en provenance de la Chine et du Viêt Nam représentaient plus de 28 % des parts du marché de l'Union au cours de la PER, ce qui est très élevé. Il est signalé qu'en chiffres absolus, les volumes d'importations depuis ces deux pays étaient plus élevés pendant la PER qu'au cours de la PEI, pour laquelle un dumping préjudiciable avait déjà été établi. En outre, l'analyse des données vérifiées fournies par les exportateurs de l'échantillon a montré que les prix avaient baissé depuis 2006.
(190)
Il a été affirmé par certaines parties intéressées que les coûts de production en Chine et au Viêt Nam avaient augmenté, ce qui avait ainsi réduit la menace concurrentielle représentée par les sociétés de ces pays. La Commission estime que, étant donné que la Chine et le Viêt Nam ne sont pas des économies de marché, une augmentation des coûts n'entraîne pas nécessairement une perte de compétitivité sur le marché mondial. L'enquête a montré que ces deux pays avaient conservé des parts de marché importantes sur le marché communautaire et constituaient donc une menace.
(191)
Certaines parties ont indiqué que, alors même que l'Union avait admis que les importations avaient baissé après la PER en raison de la crise économique, ce facteur n'avait pas été reconnu comme un élément décisif dans la probabilité de réapparition du dumping. Comme expliqué aux considérants 179 et 180, cet élément n'a pas été reconnu comme décisif car les volumes après la PER étaient encore très élevés et représentaient une importante part du marché communautaire à des prix de dumping. Il s'agit clairement d'éléments indiquant qu'il est très probable qu'elles continuent à l'avenir de faire l'objet de dumping dans des volumes significatifs.
(192)
Certaines parties ont contesté l'attrait du marché de l'Union et ont affirmé que d'autres destinations - notamment les États-Unis et, en partie, la Russie - sont au moins aussi intéressantes pour les exportateurs chinois et vietnamiens. Il a également été indiqué que les éléments présentés par une partie concernant l'importante croissance escomptée du marché chinois lui-même n'avaient pas été dûment pris en compte. La Commission a examiné cette question et a établi que le marché de l'Union restait l'un des plus attractifs pour les exportateurs chinois. Si les droits antidumping étaient abrogés, le marché de l'Union deviendrait encore plus attractif et les volumes seraient donc susceptibles de s'accroître. Pour ce qui est de la croissance escomptée de la consommation en Chine, la Commission a étudié les éléments fournis par cette partie, mais les a jugés insuffisants pour modifier les conclusions. Même si cette croissance est prévisible, aucun élément ne permet d'affirmer qu'elle serait d'une ampleur telle qu'elle entraînerait une réduction massive des exportations. Cet argument a dû être rejeté pour les motifs exposés.
E. DÉFINITION DE L'INDUSTRIE COMMUNAUTAIRE
1. PRODUCTION COMMUNAUTAIRE ET QUALITÉ DE PRODUCTEUR DE L'UNION
(193)
La demande a été déposée par la CEC au nom de producteurs de l'Union représentant plus de 25 % de la production du produit concerné dans l'Union pendant la PER.
(194)
Une partie intéressée a affirmé qu'un certain nombre de membres de la CEC supposés soutenir la plainte avaient eux-mêmes commencé à importer de gros volumes depuis les pays concernés. Il a également été indiqué qu'il n'existait plus depuis bien longtemps de production «réelle» importante dans l'Union. Aucun élément de preuve n'a été fourni pour justifier cette allégation.
(195)
Dans ce contexte, toutes les informations disponibles, y compris les informations fournies dans la plainte, les données recueillies auprès des producteurs de l'Union et des associations nationales avant et après l'ouverture de l'enquête, ainsi que les statistiques de production générales, ont été utilisées pour déterminer la production totale de l'Union et le degré de soutien à l'enquête. L'enquête a établi qu'aucun des producteurs de l'Union à l'origine de la plainte ne devait être exclu de la définition de la production de l'Union car, sur la base des informations obtenues auprès du plaignant, il est apparu qu'aucun d'eux n'était lié aux producteurs-exportateurs dans les pays concernés et que leurs importations depuis ces pays, s'il y en avait, étaient minimes. Ces importations constituaient au plus 25 % de la production de chaque société concernée dans l'Union.
(196)
Comme expliqué en détail aux considérants 23 et suivants, il est apparu qu'une des sociétés incluses dans l'échantillon de l'industrie de l'Union avait cessé de produire dans l'Union pendant la période considérée. Il a été examiné si cette société devait être exclue de la définition de l'industrie de l'Union. Le poids de cette société était toutefois minime en termes de production totale ainsi qu'en relation avec le reste de l'échantillon (7). Par conséquent, même si cette société était exclue, cela n'entraînerait pas de modification du tableau général en termes de représentativité.
(197)
Globalement, l'enquête a fait apparaître qu'il existe toujours une importante production de chaussures en cuir dans l'Union; elle est implantée dans plusieurs États membres et emploie quelque 262 000 personnes. Le secteur de la chaussure est constitué d'environ 18 000 PME situées principalement dans sept pays européens, avec une concentration dans les trois plus grands pays producteurs.
(198)
L'enquête a toutefois révélé que deux sociétés appartenant au même groupe étaient liées à des producteurs-exportateurs en RPC et que le groupe importait lui-même également le produit concerné en grandes quantités, y compris de ses exportateurs liés en RPC. Ces sociétés ont donc été exclues de la définition de l'industrie de l'Union au sens de l'article 4, paragraphe 1, et de l'article 5, paragraphe 4, du règlement de base.
(199)
Sur la base de ce qui précède, il est apparu que la production totale de l'industrie de l'Union au sens de l'article 4, paragraphe 1, et de l'article 5, paragraphe 4, du règlement de base avait été de 366 millions de paires au cours de la PER.
(200)
Considérant que les producteurs de l'Union soutenant la demande représentaient plus de 25 % de la production totale et en l'absence d'une opposition égale ou supérieure à ce pourcentage, il a donc été conclu que la demande est soutenue par une proportion majeure de l'industrie de l'Union au sens de l'article 4, paragraphe 1, et de l'article 5, paragraphe 4, du règlement de base.
2. ÉVOLUTION DES STRUCTURES DE PRODUCTION DANS L'UNION
(201)
Les données de la présente procédure portent sur une Union élargie à vingt-sept États membres et non plus sur les vingt-cinq pays examinés lors de la procédure initiale. La Roumanie, qui a adhéré à l'Union en 2007, est un grand producteur. Toutefois, une part importante de sa production consiste plutôt en une transformation de matières premières contre rémunération du service («travail à façon») pour d'autres sociétés situées dans l'Union. L'incidence de la véritable production roumaine sur le tableau général de la production de l'Union et sur d'autres indicateurs est par conséquent limitée. La même incidence limitée peut être attribuée à la Bulgarie. L'élargissement n'a donc pas eu d'effet significatif à cet égard.
(202)
Le secteur de la chaussure dans l'Union se caractérise par des réseaux de micro-entreprises (employant moins de dix personnes) et de petites sociétés. Les sociétés comptant plus de 500 personnes sont des exceptions et ne représentent qu'une petite partie de la main-d'œuvre totale du secteur. Les micro-entreprises et les petites sociétés ont l'avantage d'être plus souples et de mieux s'adapter à l'évolution de la demande sur le marché, mais elles présentent aussi une plus grande vulnérabilité financière à la concurrence internationale et à la récession économique.
(203)
Par rapport à la situation observée lors de l'enquête initiale, les structures de production se sont modifiées à bien des égards. Sous la pression de la concurrence internationale, de nombreux producteurs ont disparu: certains ont totalement cessé leur activité et d'autres distribuent désormais la production réalisée dans les pays asiatiques et dans des pays plus proches (Bosnie, Croatie, Maroc, Tunisie, Serbie). D'autres encore ont décidé de transférer certaines parties du processus de fabrication à l'intérieur de l'Union (Roumanie, Hongrie, Pologne).
(204)
Dans le cadre d'un changement de modèle d'activité, de nombreux opérateurs ont également mis en commun leurs installations de production en les intégrant dans des clusters établis grâce à des contrats de sous-traitance avec d'autres producteurs. Avec ce système, une société chef de file fournit la conception et les matières premières (qui restent sa propriété) et externalise, dans son voisinage géographique, la fabrication (ou une ou plusieurs phases de la fabrication, comme la couture) vers diverses micro-sociétés spécialisées, ce qui assure à celles-ci une activité saisonnière régulière avec des quantités fixées d'un commun accord. Au terme du processus, la société chef de file rémunère les sous-traitants pour les tâches effectuées.
(205)
Une partie du secteur a également connu une modification de son modèle d'activité qui se caractérise par une montée en gamme de la production et une concentration sur les produits à plus forte valeur. Certains des plus grands producteurs de l'Union ont ainsi pu trouver de nouveaux débouchés en créant leur propre marque. Certains d'entre eux s'appuient sur des boutiques franchisées monomarque, si possible; d'autres ont réussi à obtenir, dans des magasins indépendants, des rayons réservés à leur marque.
(206)
De nombreuses sociétés de cette catégorie ont aussi modifié leur stratégie de distribution, en favorisant les ventes aux détaillants (voire la vente directe), plutôt que les ventes aux grossistes. Globalement, ces changements montrent un secteur où coexistent différents modèles d'activité.
(207)
Les évolutions décrites ci-dessus - l'orientation vers une production en clusters, le ciblage d'un segment plus haut de gamme et la modification de la stratégie de distribution - ont permis d'accroître la flexibilité et l'efficacité grâce à une mise en commun des ressources afin de tirer profit des économies d'échelle. Cela a également amélioré leur capacité à obtenir les moyens financiers nécessaires auprès du système bancaire.
(208)
Ces évolutions montrent un secteur où coexistent différents modèles d'activité. Une grande partie du secteur se trouve encore à un stade très précoce de ce changement de modèle d'activité et aurait besoin de plus de temps pour mener à bien ce processus. Les sociétés du deuxième groupe, qui ont déjà changé de modèle d'activité, ont nettement progressé au cours de la période considérée, mais elles n'ont néanmoins pas pu profiter pleinement de la réduction du nombre de producteurs sur le marché, comme on s'y serait attendu.
F. SITUATION DU MARCHÉ DE L'UNION
1. CONSOMMATION SUR LE MARCHÉ DE L'UNION
Tableau 3
Consommation sur le marché de l'Union
2006
2007
PER
Consommation (milliers de paires)
724 553
690 285
674 826
Indice: 2006 = 100
100
95
93
(209)
La consommation apparente a diminué de 7 % au cours de la période considérée: elle est passée de 725 millions de paires en 2006 à 675 millions de paires pendant la PER.
(210)
La baisse de la consommation doit être considérée en liaison avec une augmentation parallèle de la consommation d'autres types de chaussures ne rentrant pas dans la définition du produit concerné (matière textile, caoutchouc et plastique). À titre de référence, la consommation de chaussures en matière textile, caoutchouc et plastique a augmenté de 23 % durant la même période. Cela semble indiquer une certaine substitution entre ces deux catégories de produits, liée également aux tendances de la mode (pénétration des chaussures associant matière synthétique et cuir ou des chaussures en matière synthétique ressemblant au cuir). Considérant cependant que la hausse de la consommation des autres types de chaussures est largement supérieure (23 %) à la baisse de la consommation des chaussures en cuir (7 %), la seule conclusion possible est que les chaussures en matière textile ou autre n'ont remplacé les chaussures en cuir que dans une mesure limitée. En outre, les prix à l'importation moyens des autres chaussures ne représentent que la moitié de ceux des chaussures en cuir et cet écart de prix montre clairement que, si les deux types avaient été largement interchangeables, le segment des chaussures en cuir nettement plus chères aurait été réduit à néant. Au contraire, une étude de marché (8) accessible au public souligne que les chaussures en cuir conserveront une position forte sur le marché. En effet, il semble que les consommateurs achètent aujourd'hui presque autant de chaussures en cuir qu'auparavant et qu'ils achètent aussi nettement plus de chaussures en matière textile et synthétique.
2. IMPORTATIONS ACTUELLES EN PROVENANCE DES PAYS CONCERNÉS
2.1. Volumes des importations et parts de marché des importations concernées au cours de la PER
Tableau 4
Volumes totaux des importations en provenance des pays faisant l'objet de l'enquête
PEI
2005
2006
2007 (9)
PER (9)
RPC (milliers de paires)
63 403
183 568
157 560
123 016
125 052
Indice 2006
100
78
79
Indice: PEI = 100
100
292
251
195
198
Parts de marché
8,8 %
22,9 %
21,6 %
17,8 %
18,5 %
Viêt Nam (milliers de paires)
102 625
100 619
79 427
62 503
68 852
Indice 2006
100
79
87
Indice: PEI = 100
100
98
77
61
67
Parts de marché
14,2 %
12,6 %
11,0 %
9,1 %
10,2 %
(211)
Le total des importations chinoises est passé de 157 à 125 millions de paires pendant la période considérée, soit de 21,6 % à 18,5 % du marché communautaire.
(212)
Toutefois, comme démontré plus haut, il est apparu, lors de la comparaison avec la PEI, qu'une forte augmentation des importations en provenance de la Chine avait eu lieu après la fin du système de contingents (1er janvier 2005), en raison des prix à l'importation peu élevés. Les niveaux d'importation ont baissé après l'institution des mesures et se sont stabilisés en 2007 et pendant la PER à plus de 120 millions de paires - soit près du double des volumes d'importations de la PEI.
(213)
De plus, il convient de souligner qu'une enquête de contournement a révélé que les produits chinois faisant l'objet d'un dumping évitaient les droits et compromettaient l'effet correctif des mesures par un contournement - au sens de l'article 13 du règlement de base - de celles-ci via Macao. Cela montre que le marché de l'Union restait essentiel pour les producteurs-exportateurs chinois.
(214)
Les importations vietnamiennes sont passées de 79 à 69 millions de paires pendant la période considérée. Nonobstant cette baisse de plus de 13 % par rapport à la PEI, les niveaux d'importations restent élevés et les parts de marché sont à peu près stables, autour de 10 %, pendant la PER.
(215)
Au total, les importations de Chine et du Viêt Nam se sont élevées à 237 millions de paires en 2006, à 185 millions de paires en 2007 et à 194 millions de paires pendant la PER. Même s'il a y eu un recul des volumes pendant la période concernée, les niveaux d'importations sont toujours supérieurs à ceux qui ont conduit à l'institution des mesures (166 millions de paires). La part de marché cumulée de la Chine et du Viêt Nam a baissé de 32,7 % à 28,7 % au cours de la période, mais, ici aussi, la part de marché pendant la PER est nettement plus élevée que celle enregistrée pendant la PEI (23 %).
2.2. Évaluation cumulative des effets des importations concernées faisant l'objet d'un dumping
(216)
La Commission a examiné s'il convenait de procéder à une évaluation cumulative des effets des importations faisant l'objet d'un dumping en provenance des pays concernés au regard des critères visés à l'article 3, paragraphe 4, du règlement de base. Cet article dispose que les effets des importations d'un produit en provenance de deux ou plusieurs pays simultanément soumis à des enquêtes antidumping ne peuvent faire l'objet d'une évaluation cumulative que a) si la marge de dumping établie en relation avec les importations en provenance de chaque pays est supérieure au niveau de minimis au sens de l'article 9, paragraphe 3, du règlement de base et si le volume des importations en provenance de chaque pays n'est pas négligeable et b) si une telle évaluation est appropriée compte tenu des conditions de concurrence entre les produits importés, d'une part, et entre ces derniers et le produit UE similaire, d'autre part.
(217)
Il a tout d'abord été constaté à ce propos que les marges de dumping établies pour chacun des pays concernés étaient supérieures au niveau de minimis. De plus, le volume des importations en dumping en provenance de chacun de ces pays n'était pas négligeable au sens de l'article 5, paragraphe 7, du règlement de base. En effet, les volumes importés de la RPC et du Viêt Nam représentaient respectivement quelque 18 et 10 % de la consommation de l'Union pendant la PER.
(218)
L'enquête a aussi révélé des conditions de concurrence similaires entre les produits importés en dumping, d'une part, et entre les produits importés en dumping et le produit UE similaire, d'autre part. Il a été constaté qu'indépendamment de leur origine, les chaussures à dessus en cuir produites/vendues par les pays concernés et produites/vendues par l'industrie de l'Union sont en concurrence puisqu'elles présentent les mêmes caractéristiques essentielles, sont interchangeables du point de vue du consommateur et vendues par les mêmes circuits de distribution. L'enquête a encore mis en lumière que les volumes importés des deux pays ont évolué de manière parallèle: ils ont diminué d'environ 10 à 25 % entre 2006 et la PER. Les prix à l'importation de ces deux pays sont également du même ordre de grandeur. Enfin, il a été constaté qu'à un stade commercial comparable, ces prix entraînaient une sous-cotation des prix de l'industrie de l'Union.
(219)
Sur cette base, il est conclu que toutes les conditions d'un cumul sont réunies et que, dès lors, les effets des importations en dumping en provenance des pays concernés doivent être évalués conjointement aux fins de l'analyse du préjudice.
2.3. Évolution des prix des importations du produit concerné et politique des prix
Tableau 5
Évolution des prix pour les pays faisant l'objet de l'enquête
2006
2007
PER
RPC (euros/paire)
8,4
8,4
8,5
Indice: 2006 = 100
100
99
103
Viêt Nam (euros/paire)
10,2
9,7
9,5
Indice: 2006 = 100
100
96
94
Source: Eurostat.
(220)
Les prix moyens des importations chinoises au cours de la période considérée sont restés relativement stables à environ 8,40 euros la paire. Ils sont ainsi environ 20 % plus élevés que le niveau des prix constatés pendant la PEI (7,20 euros). Les prix moyens des importations vietnamiennes ont baissé pendant la période considérée et sont, au cours de la PER, proches du niveau de 9,20 euros constaté durant la PEI. L'évaluation de la tendance des prix moyens ne prend toutefois pas en considération les modifications de l'assortiment de produits qui ont pu intervenir pendant la période considérée.
2.4. Sous-cotation
(221)
La méthode de calcul de la sous-cotation des prix suit celle utilisée dans l'enquête initiale. Les prix à l'importation, y compris les droits antidumping, des producteurs-exportateurs de l'échantillon ont été comparés aux prix de l'industrie de l'Union, sur la base de moyennes pondérées établies pour des types de produits comparables pendant la PER. Les prix de l'industrie communautaire ont été ajustés au niveau départ usine et comparés aux prix à l'importation CAF frontière communautaire, après application du droit antidumping et dédouanement. La comparaison a porté sur des transactions effectuées au même stade commercial, les ajustements jugés nécessaires ayant été dûment opérés et les rabais et remises déduits. Aux fins d'une comparaison équitable, des ajustements ont été opérés pour tenir compte des coûts supportés dans l'Union par les importateurs, tels que la conception, la sélection des matières premières, etc., qui, autrement, ne se refléteraient pas dans le prix à l'importation. Cela était justifié puisque les chaussures importées sont fabriquées sur commande sur la base des spécifications (matières premières, conception) données par les importateurs eux-mêmes.
(222)
Sur la base des prix pratiqués par les producteurs-exportateurs ayant coopéré, les marges de sous-cotation constatées par pays et exprimées en pourcentage des prix de l'industrie communautaire s'établissent comme suit:
Tableau 6
Marges de sous-cotation
Pays
Sous-cotation des prix
RPC
31,9 %
Golden Step (RPC)
37,1 %
Viêt Nam
38,9 %
3. IMPORTATIONS EN PROVENANCE DE PAYS TIERS
3.1. Volume des importations, parts de marché et prix au cours de la PER
Tableau 7
Volume des importations en provenance de pays tiers
Volume
2006
2007
PER
Inde (millions de paires)
50
55
56
Indice: 2006 = 100
100
111
112
Part de marché
7 %
8 %
8 %
Indonésie (millions de paires)
20
29
31
Indice: 2006 = 100
100
144
158
Part de marché
3 %
4 %
5 %
Brésil (millions de paires)
21
22
21
Indice: 2006 = 100
100
102
98
Part de marché
3 %
3 %
3 %
Thaïlande (millions de paires)
11
12
12
Indice: 2006 = 100
100
108
107
Part de marché
2 %
2 %
2 %
Tunisie (millions de paires)
10
12
12
Indice: 2006 = 100
100
124
130
Part de marché
1 %
2 %
2 %
Maroc (millions de paires)
10
10
10
Indice: 2006 = 100
100
99
98
Part de marché
1 %
1 %
1 %
Autres (millions de paires)
63
67
59
Indice: 2006 = 100
100
107
93
Part de marché
9 %
10 %
9 %
Total (millions de paires)
185
207
201
Indice: 2006 = 100
100
112
109
Part de marché
26 %
30 %
30 %
Tableau 8
Valeur des importations en provenance de pays tiers
Valeur
2006
2007
PER
Inde (euros/paire)
11,34
11,67
11,98
Indice: 2006 = 100
100
103
106
Indonésie (euros/paire)
9,98
10,06
9,67
Indice: 2006 = 100
100
101
97
Brésil (euros/paire)
15,8
15,78
16,83
Indice: 2006 = 100
100
100
107
Thaïlande (euros/paire)
12,56
13,54
13,55
Indice: 2006 = 100
100
108
108
Tunisie (euros/paire)
12,76
13,2
13,39
Indice: 2006 = 100
100
103
105
Maroc (euros/paire)
14,6
15,05
14,98
Indice: 2006 = 100
100
103
103
Autres (euros/paire)
14,64
14,25
15,26
Indice: 2006 = 100
100
97
104
Total (euros/paire)
13,16
13,07
13,40
Indice: 2006 = 100
100
99
102
(223)
Comme indiqué dans le tableau ci-dessus, les importations totales en provenance de pays tiers ont augmenté en termes absolus au cours de la période considérée. Elles sont passées de 185 millions de paires en 2006 à 201 millions de paires pendant la PER et leur part de marché a augmenté de 26 % à 30 % durant la PER.
(224)
Toutefois, les prix des importations en provenance des pays tiers sont, en moyenne, supérieurs de 34 % aux prix chinois et de 28 % aux prix vietnamiens.
G. SITUATION ÉCONOMIQUE DE L'INDUSTRIE DE L'UNION
1. REMARQUES PRÉLIMINAIRES
(225)
Conformément à l'article 3, paragraphe 5, du règlement de base, la Commission a analysé tous les facteurs et indices économiques ayant une incidence sur la situation de l'industrie de l'Union.
(226)
Ainsi qu'il est expliqué plus haut, les techniques d'échantillonnage ont dû être utilisées compte tenu de la particularité du secteur et du grand nombre de producteurs de l'Union à l'origine de la plainte. Aux fins de l'analyse du préjudice, les indicateurs ont été établis aux deux niveaux suivants:
-
les facteurs macroéconomiques (capacité de production, volume des ventes, part de marché, emploi, productivité, croissance, importance de la marge de dumping et rétablissement à la suite de pratiques antérieures de dumping) ont été évalués au niveau de l'ensemble de la production de l'Union, sur la base des données collectées auprès des associations nationales de producteurs de l'Union et auprès de sociétés individuelles. Chaque fois que possible, ces données ont été recoupées avec les informations générales fournies par les statistiques officielles pertinentes,
-
les facteurs microéconomiques (stocks, prix de vente, flux de liquidités, rentabilité, rendement des investissements, aptitude à mobiliser des capitaux, investissements et salaires) ont été analysés au niveau des différentes sociétés, c'est-à-dire au niveau des producteurs de l'Union inclus dans l'échantillon.
2. INDICATEURS MACROÉCONOMIQUES
2.1. Production, capacité de production et utilisation des capacités
Tableau 9
Production, capacités et utilisation des capacités
2006
2007
PER
Production (milliers de paires)
390 314
383 692
365 638
Indice: 2006 = 100
100
98
94
Capacités (milliers de paires)
551 844
571 663
564 091
Indice: 2006 = 100
100
104
102
Utilisation des capacités
71 %
68 %
66 %
Indice: 2006 = 100
100
95
92
Source: données relatives à l'Union-27: Prodcom, telles que confirmées par les données obtenues auprès de producteurs individuels et d'associations de producteurs. Note: comme expliqué au considérant 23, l'enquête a révélé qu'au cours de la période considérée, la production des producteurs de l'Union retenus dans l'échantillon était inférieure de 18 à 21 % à celle qui avait été indiquée au départ, en raison de la situation d'un producteur en particulier. Rien dans les informations figurant dans le dossier n'indique que la conclusion relative à ce producteur s'appliquerait à l'ensemble du secteur. Néanmoins, la possibilité que la conclusion d'une diminution de la production s'applique à l'ensemble de la production de l'Union a été examinée. Afin de vérifier l'incidence de cette variation si elle était appliquée à l'ensemble de la production de l'Union, il a été procédé à un recoupement en partant de l'hypothèse d'une baisse de 20 % de la production totale de l'Union sur l'ensemble de la période considérée. Il y a lieu de noter que, hormis quelques légères variations, la différence entre le volume de production de l'échantillon déterminé par l'enquête et celui initialement indiqué est restée stable tout au long de la période considérée. Il a donc été constaté que ladite variation n'aurait pas d'incidence sur les tendances générales des facteurs de préjudice ayant servi à cet exercice (part de marché, productivité, etc.).
(227)
La production a diminué de 6 % au cours de la période considérée, ce qui reflète en grande partie la baisse de la consommation de chaussures en cuir constatée pour cette même période.
(228)
Certaines parties intéressées représentant des importateurs et des détaillants ont affirmé, sans preuve à l'appui, qu'il fallait y voir un signe positif plutôt que la preuve que l'industrie de l'Union a continué de subir un préjudice au cours de la période concernée. Selon elles, le fléchissement de la production est la conséquence d'un processus conscient de rationalisation au sein de l'industrie de l'Union par lequel le bas de gamme a été abandonné en faveur du moyen à haut de gamme, dans lequel l'industrie de l'Union a toujours été compétitive.
(229)
À cet égard, il convient toutefois de souligner que, comme l'enquête initiale l'a déjà établi, de nombreux producteurs de l'Union ont disparu parce qu'ils n'ont pas pu soutenir la concurrence des importations faisant l'objet d'un dumping, cette incapacité n'étant pas nécessairement due à un manque de compétitivité inhérent ou structurel. L'argument selon lequel il y a lieu de considérer la diminution de la production de l'Union comme un signe positif est dès lors rejeté.
(230)
Une partie intéressée a fait valoir que le fait que l'utilisation des capacités de l'industrie de l'Union est restée stable prouve qu'il n'y a pas eu préjudice.
(231)
Comme il a été déjà été établi dans l'enquête initiale, les capacités réelles de ce secteur sont fortement tributaires du nombre de travailleurs disponible plutôt que des capacités techniques des machines de la chaîne de production. Pour cette raison, la meilleure façon de mesurer les capacités consiste à évaluer le niveau d'emploi, comme expliqué à la section 2.3 ci-après. En tout état de cause, contrairement à ce que prétendent les parties, l'enquête a démontré que l'utilisation des capacités, lorsqu'elle est appréciée du point de vue des capacités techniques, est passée de 71 % à 66 % au cours de la période considérée; dès lors, l'argument selon lequel la stabilité du taux d'utilisation serait un signe d'absence de préjudice ne saurait être retenu.
2.2. Volume des ventes et part de marché
Tableau 10
Volume des ventes et part de marché
2006
2007
PER
Ventes (milliers de paires)
302 784
298 116
279 865
Indice: 2006 = 100
100
98
92
Parts de marché
41,8 %
43,2 %
41,5 %
Indice: 2006 = 100
100
103
99
(232)
Le volume des ventes de l'industrie de l'Union a diminué de 8 %, en termes absolus, au cours de la période considérée. Toutefois, malgré une baisse de 7 % de la consommation au cours de cette même période, l'industrie de l'Union est parvenue à maintenir sa part de marché à un taux stable. Si l'on fait une comparaison avec la période faisant l'objet de l'enquête initiale, durant laquelle on a assisté à une baisse de 33 % du volume des ventes, il apparaît aussi clairement que c'est à la suite de l'imposition des mesures que la chute vertigineuse du volume des ventes et des parts de marché a cessé.
(233)
Une partie intéressée a soutenu qu'il n'y avait pas préjudice puisque l'industrie de l'Union avait augmenté sa part de marché au cours de la période considérée. L'enquête a toutefois révélé que la part de marché de l'industrie de l'Union n'a connu que de très légères variations au cours de la période considérée. En outre, comme expliqué ci-avant à la section E, point 2, on aurait pu s'attendre à ce que la rationalisation de la production et le changement de modèle d'activité permettent aux sociétés restantes d'accroître sensiblement leur présence sur le marché. Le fait que le volume des ventes des producteurs de l'Union est resté inchangé donne à penser que la pression causée par les importations faisant l'objet d'un dumping continue à susciter l'inquiétude.
(234)
Certaines parties intéressées ont affirmé que le fait que l'industrie de l'Union n'a pas augmenté sa part de marché depuis l'introduction des droits prouve qu'elle n'a pas été en mesure de tirer parti de ces droits et que les produits importés ne peuvent en aucun cas se substituer au produit fabriqué dans l'Union.
(235)
Il convient une fois de plus de souligner que la part de marché n'est qu'un indicateur parmi ceux examinés et que, comme il est expliqué ci-après pour d'autres facteurs, l'enquête a montré qu'il existe une concurrence importante entre les produits fabriqués dans l'Union et le produit importé des pays concernés. S'il est vrai que les producteurs de l'Union n'ont pas été en mesure d'accroître sensiblement leur part de marché, il n'en reste pas moins que la chute du volume des ventes constatée dans l'enquête initiale s'est arrêtée et que les mesures ont permis aux producteurs de l'Union de stabiliser leurs ventes et leur part de marché. Il apparaît que toute augmentation de la part de marché a été entravée par la pression sur les prix générée, en grande partie, par les importations faisant l'objet d'un dumping, comme il est expliqué aux considérants 261 et 262.
(236)
D'autres parties intéressées ont avancé que l'industrie de l'Union a connu une nette amélioration de ses résultats à l'exportation et que, dès lors, la question du préjudice ne se pose plus.
(237)
Comme il apparaît dans le tableau ci-après, l'enquête a toutefois révélé que, contrairement à ce que ces parties prétendent, les résultats à l'exportation de l'industrie de l'Union au cours de la période considérée ont affiché une légère baisse et non une augmentation.
(238)
En tout état de cause, il convient de noter que les exportations ne représentent que 25 % du volume des ventes des producteurs de l'Union. Les résultats au niveau de l'Union restent donc le facteur de loin le plus important permettant d'apprécier la situation financière des producteurs de l'Union. En outre, l'enquête n'a pas démontré qu'une hausse des exportations provoquerait une chute du volume des ventes à l'intérieur de l'Union.
(239)
Compte tenu de ce qui précède, l'argument selon lequel l'amélioration des résultats à l'exportation aurait éliminé le préjudice subi par l'industrie de l'Union ne saurait être retenu.
Tableau 11
Exportations par les producteurs de l'Union
2006
2007
PER
Exportations par les producteurs de l'Union (milliers de paires)
91 395
89 845
89 739
Indice: 2006 = 100
100
98
98
Source: Comext
2.3. Emploi
Tableau 12
Emploi
2006
2007
PER
Emploi total (en milliers)
267
264
262
Indice: 2006 = 100
100
99
98
(240)
Les producteurs de l'Union employaient quelque 260 000 personnes directement associées à la production du produit concerné au cours de la PER.
(241)
Une partie intéressée a prétendu que la stabilité des niveaux d'emploi dans l'industrie de l'Union signifie que cette dernière ne subit plus de préjudice.
(242)
À cet égard, il est rappelé que l'appréciation du préjudice doit se fonder sur une analyse de tous les indicateurs pertinents et pas sur un seul facteur pris isolément. En outre, l'enquête a démontré que le taux d'emploi de l'industrie de l'Union a enregistré une légère baisse (- 2,0 %). Le passage d'une grande partie de l'industrie l'Union à un système de production en clusters a probablement permis au taux d'emploi de ne pas descendre plus bas et aux producteurs de conserver un important savoir-faire.
(243)
Une autre partie intéressée a indiqué que c'est la pénurie de main-d'œuvre au sein de la l'Union et non pas la concurrence des importations en provenance des pays concernés qui est l'une des principales causes des problèmes rencontrés par l'industrie de l'Union.
(244)
Étant donné qu'aucun élément de preuve n'a été produit à l'appui de cette affirmation et que les résultats de l'enquête ne semblent pas indiquer que la disponibilité de main-d'œuvre serait un problème important pour les producteurs de l'Union, cet argument ne saurait être retenu.
2.4. Productivité
Tableau 13
Productivité
2006
2007
PER
Productivité
1 461
1 453
1 391
Indice: 2006 = 100
100
99
95
(245)
Dans le cadre du présent réexamen, la productivité moyenne au cours de la période considérée a été évaluée sur la base de l'emploi total, qui comprend l'intégralité des effectifs de toutes les installations de production dans un système en cluster. La productivité a connu une baisse modérée au cours de cette période. Comme indiqué à la section E, point 2, la productivité est liée à la structure générale d'une société et aux types de chaussures qui y sont fabriqués et peut considérablement varier d'un pays à l'autre et d'une société à l'autre. Cette baisse ne saurait donc être considérée comme significative.
2.5. Croissance
(246)
Entre 2006 et la PER, la part de marché de l'industrie de l'Union est restée stable, mais, comme la consommation a diminué, les producteurs de l'Union ont quand même enregistré des pertes de ventes en termes absolus.
2.6. Importance de la marge de dumping
(247)
Compte tenu du volume et des prix des importations en provenance des pays concernés, l'incidence de l'ampleur de la marge de dumping effective sur l'industrie de l'Union ne saurait être considérée comme négligeable.
2.7. Rétablissement à la suite de pratiques antérieures de dumping ou de subventions
(248)
Des mesures antidumping ont été instituées en octobre 2006 sur les importations de certaines chaussures à dessus en cuir originaires de la RPC et du Viêt Nam. Au cours de cette période, comme expliqué ci-après, seul un rétablissement partiel de la situation des producteurs de l'Union a été observé.
3. INDICATEURS MICROÉCONOMIQUES
3.1. Stocks
Tableau 14
Stocks
2006
2007
PER
(milliers de paires)
163
120
198
Indice: 2006 = 100
100
73
121
Source: réponses au questionnaire vérifiées.
(249)
Les stocks sont restés négligeables, avoisinant 2 % de la production. Il est rappelé qu'il ne faut pas surestimer l'importance de cet indicateur, car la production de ce type de produit se fait sur commande et les stocks, tels qu'ils existent à un moment précis, reflètent les biens vendus mais pas encore livrés.
3.2. Prix de vente
Tableau 15
Prix de vente
2006
2007
PER
EUR/paire
26,6
29,5
34,6
Indice: 2006 = 100
100
111
130
Source: réponses au questionnaire vérifiées.
(250)
Les prix de vente ont augmenté de 30 % au cours de cette période. Cette augmentation est le résultat de deux principaux facteurs: d'une part, l'évolution du modèle d'activité des sociétés, dont il est question plus haut; d'autre part, la hausse des coûts, principalement imputable aux matières premières.
3.3. Flux de liquidités, rentabilité et rendement des investissements
Tableau 16
Flux de liquidités - rentabilité - rendement des investissements
2006
2007
PER
Flux de liquidités (en milliers d'euros)
7 720
13 101
13 337
Indice: 2006 = 100
100
170
173
Bénéfice en pourcentage du chiffre d'affaires net
1,3 %
3,4 %
3,0 %
Indice: 2006 = 100
100
261
231
Rendement des investissements
9,5 %
22,8 %
20,5 %
Indice: 2006 = 100
100
240
217
Source: réponses au questionnaire vérifiées.
(251)
Les niveaux de rentabilité de l'industrie de l'Union se sont améliorés au cours de la période considérée pour passer de 1,3 % en 2006 à 3 % au cours de la PER. Cette amélioration a eu une influence sur l'évolution des flux de liquidités et sur le rendement des investissements. Il convient toutefois de la considérer à la lumière de l'importante détérioration du faible niveau des investissements établie par l'enquête initiale.
(252)
Certaines parties intéressées ont fait valoir que les bénéfices de l'industrie de l'Union avaient connu une nette amélioration et qu'ils étaient, en réalité, nettement au-delà de l'objectif de 6 % établi dans l'enquête initiale. Elles ont donc affirmé que la question du préjudice ne se posait plus, sans tenir compte des autres indicateurs de préjudice.
(253)
À cet égard, il y a lieu de noter que, s'il est vrai que les niveaux de rentabilité se sont améliorés, l'enquête a toutefois révélé que l'industrie de l'Union n'a pas été en mesure d'atteindre l'objectif de 6 % déterminé dans l'enquête initiale. On se serait attendu à une augmentation plus prononcée des niveaux de rentabilité, surtout si l'on tient compte des efforts déployés par une grande partie du secteur pour passer à un nouveau modèle d'activité. Cela prouve que la situation du secteur est encore très fragile du point de vue de la rentabilité. L'argument selon lequel le niveau de rentabilité serait de nature à indiquer que l'industrie de l'Union ne subit plus de préjudice doit donc être rejeté.
3.4. Aptitude à mobiliser des capitaux
(254)
L'enquête a montré que les PME, qui constituent l'essentiel du secteur, ne sont pas en mesure, en raison de leur situation financière encore précaire, de fournir des garanties bancaires suffisantes et qu'elles ont dès lors du mal à mobiliser des capitaux.
3.5. Investissements
Tableau 17
Investissements
2006
2007
PER
(milliers d'euros)
9 019
13 777
20 979
Indice: 2006 = 100
100
153
233
Source: réponses au questionnaire vérifiées.
(255)
S'il est vrai qu'au cours de la période considérée, les investissements ont enregistré une hausse, cette dernière ne représentait, en quantités absolues, que 6 % du chiffre d'affaires au cours de la PER. En outre, cette hausse est influencée par les investissements exceptionnels dans les bâtiments réalisés par l'un des producteurs de l'Union retenus dans l'échantillon. Sans cela, le niveau d'investissement aurait été bas et stable au cours de la période de référence. Une fois de plus, cette hausse doit être considérée à la lumière de l'importante détérioration du faible niveau d'investissement établi par l'enquête initiale.
3.6. Salaires
Tableau 18
Salaires
2006
2007
PER
Masse salariale (milliers d'euros)
21 305
23 186
23 855
Indice: 2006 = 100
100
109
112
Traitements et salaires moyens par personne (euros)
21 826
21 418
21 897
Indice: 2006 = 100
100
98
100
Source: réponses au questionnaire vérifiées.
(256)
Les salaires moyens sont restés stables au cours de la période considérée, ce qui signifie que les salaires réels diminuent et ne suivent pas l'évolution normale des salaires. C'est une preuve supplémentaire de la pression à laquelle les producteurs de l'Union ont été soumis.
4. CONCLUSION RELATIVE AU PRÉJUDICE
(257)
Comme il ressort de ce qui précède, il s'est avéré que les facteurs énumérés dans le règlement de base n'ont pas tous directement influencé la situation de l'industrie de l'Union de la chaussure aux fins de la détermination du préjudice. Ainsi, les chaussures étant fabriquées sur commande, les entreprises ne détiennent généralement pas de stocks et, si elles en conservent, il s'agit simplement de commandes en attente de livraison ou de facturation. Il a donc été constaté que les stocks étaient un facteur des moins pertinents pour l'analyse du préjudice. De même, comme ce secteur reste un secteur à forte intensité de main-d'œuvre, la capacité de production n'est pas limitée d'un point de vue technique et dépend essentiellement du nombre de travailleurs embauchés par les producteurs.
(258)
L'analyse des macro-indicateurs qui influent plus directement sur la situation de l'industrie de l'Union montre que la production de l'Union et le volume des ventes ont diminué au même rythme, approximativement, que la consommation de l'Union au cours de la période considérée. Le volume des ventes, la part de marché et le taux d'emploi des producteurs de l'Union sont donc restés stables. La productivité a connu une baisse, certes, mais modérée. Dans l'ensemble, quand bien même on aurait pu s'attendre à ce que la transition vers un nouveau modèle d'activité permette d'accroître les ventes et la production des producteurs de l'Union restants, il apparaît clairement que la chute libre économique qu'a connue le secteur avant l'institution des mesures a cessé depuis celle-ci. Cela a également permis à une grande partie de l'industrie de l'Union de changer de modèle d'activité en rationalisant les procédés de production par la formation de clusters spécialisés, en montant en gamme et en passant de la distribution en gros à la fourniture directe aux détaillants.
(259)
Une analyse des micro-indicateurs pertinents confirme également le rétablissement partiel de l'industrie de l'Union, qui s'est traduit par une hausse des prix de vente, des flux de liquidités, des investissements et des bénéfices. Ce secteur n'a toutefois pas pu retrouver un niveau normal en termes de bénéfices et d'investissements et a encore du mal à mobiliser des capitaux et à développer la masse salariale, ce qui prouve que la situation reste précaire et que le préjudice n'a pas été entièrement éliminé.
(260)
Dans l'ensemble, l'enquête a révélé que l'industrie de l'Union continue de subir un préjudice important.
5. INCIDENCE DES IMPORTATIONS FAISANT L'OBJET D'UN DUMPING EN PROVENANCE DES PAYS CONCERNÉS ET INCIDENCE D'AUTRES FACTEURS
5.1. Incidence des importations de produits faisant l'objet d'un dumping en provenance des pays concernés
(261)
Bien qu'au cours de la période considérée, les volumes d'importations combinés en provenance des pays concernés aient connu une diminution, au cours de la PER, ils dépassent de loin ceux enregistrés au cours de la période couverte par l'enquête initiale. Dans le cas de la Chine, ce volume est pratiquement le double de celui enregistré au cours de la PEI et, bien que les volumes d'importations en provenance du Viêt Nam aient diminué au cours de cette même période, leur présence sur le marché reste significative avec une part de marché avoisinant les 10 %.
(262)
Une analyse des prix des importations en provenance des pays concernés au cours de la période considérée montre que les prix des importations chinoises sont restés stables tandis que les prix vietnamiens ont diminué. Comparés aux prix pratiqués au cours de la PEI, les prix chinois ont augmenté de quelque 20 %, mais les prix vietnamiens sont proches de ceux constatés au cours de la PEI. Indépendamment des considérations relatives aux différences d'assortiment de produits et au stade de commercialisation, il est clair que les prix moyens à l'importation de 8,60 euros pour la RPC et de 9,51 euros pour le Viêt Nam continuent de susciter une vive inquiétude parmi les producteurs de l'Union, dont les prix moyens de vente se situent bien au-delà de 30 euros. Cela apparaît encore plus clairement lorsqu'on observe les niveaux de sous-cotation, qui ont connu une hausse drastique par rapport à la PEI. En ce qui concerne la Chine, les niveaux de sous-cotation sont passés de 13,5 % à 31,9 % au cours de cette période et, pour ce qui est du Viêt Nam, ils sont passés de 15,9 % à 38,9 %.
5.2. Conclusion concernant l'incidence des importations de produits faisant l'objet d'un dumping en provenance des pays concernés
(263)
Compte tenu de ce qui précède, force est de constater que les importations en provenance des pays concernés, en termes tant de volume que de prix, continuent d'avoir une incidence négative sur les résultats des producteurs de l'Union.
5.3. Incidence d'autres facteurs
(264)
La Commission a procédé à une analyse en profondeur pour déterminer si des facteurs connus autres que les importations faisant l'objet d'un dumping pouvaient avoir eu une incidence sur la continuation du préjudice subi par les producteurs de l'Union, afin de s'assurer que le préjudice éventuellement causé par l'un ou l'autre de ces facteurs n'était pas attribué aux importations faisant l'objet d'un dumping.
5.3.1. Absence de concurrence entre les chaussures fabriquées dans l'Union et celles importées des pays concernés
(265)
Certaines parties intéressées ont soutenu qu'il n'y a pas de lien entre les importations en provenance des pays concernés et les résultats de l'industrie de l'Union. Elles ont en particulier avancé qu'il n'existe aucune substituabilité entre le produit similairefabriqué dans l'Union et le produit concerné. D'après ces parties, il n'y a aucune concurrence entre les chaussures en cuir produites dans l'Union et celles importées de Chine et du Viêt Nam, car les premières ont tendance à se situer dans le moyen/haut de gamme, tandis que les dernières sont principalement destinées au moyen/bas de gamme. Elles en veulent pour preuve le fait que l'industrie de l'Union n'a pas été en mesure de regagner sa part de marché à la suite de l'institution des mesures. L'amélioration générale constatée pour les autres indicateurs de préjudice serait en revanche due au changement de modèle d'activité opéré par l'industrie de l'Union, qui a réduit sa production et s'est orientée vers une production à plus forte valeur ajoutée, ce qui a amoindri le préjudice précédemment subi par une partie de l'industrie de l'Union. Les difficultés rencontrées par l'autre groupe de producteurs de l'Union ont été attribuées à son incapacité à s'adapter aux importations faisant l'objet d'un dumping en provenance des pays concernés.
(266)
L'enquête a montré que, quand bien même une partie de l'industrie de l'Union a elle aussi monté en gamme, elle occupe encore certaines parties du bas de gamme et de grandes parties du moyen de gamme. Les importations faisant l'objet d'un dumping, quant à elles, couvrent non seulement le bas de gamme, mais également le moyen de gamme et, dans certains cas, même le haut de gamme. En d'autres termes, il existe bel et bien une concurrence importante entre les chaussures fabriquées dans l'Union et celles importées des pays concernés.
(267)
D'aucuns ont également prétendu qu'il n'y avait pas de concurrence entre les producteurs de l'Union et les exportateurs concernés, car les producteurs de l'Union se concentrent sur des produits de niche et ne fournissent pas une gamme complète de chaussures spécialisées, telles que les chaussures pour la marche, les chaussures pour le bowling et les chaussures orthopédiques. À cet égard, il convient toutefois de noter que ces chaussures spécialisées ne constituent qu'une part infime du produit concerné et qu'il ne peut dès lors pas y avoir d'incidence significative. En tout état de cause, l'enquête a montré qu'au contraire, ces chaussures spécialisées sont bien fabriquées dans l'Union, quoiqu'en quantités limitées, et qu'elles sont en concurrence directe avec les chaussures spécialisées importées. En outre, comme expliqué ci-avant, il y a à présent une augmentation de la concurrence entre nombre de ces chaussures spécialisées et la chaussure «brune» classique traditionnellement fabriquée par l'industrie de l'Union.
(268)
L'enquête, dans sa comparaison par âge et par sexe de la production de l'Union et des importations en provenance des pays concernés, a montré qu'il existe, dans l'Union, une production importante de chaussures pour hommes, femmes et enfants. La production se concentrerait sur les chaussures pour femmes, qui représentent 55 % de la production, tandis que les chaussures pour hommes et pour enfants représenteraient respectivement 35 % et 10 %. Si l'on applique cette ventilation par âge et par sexe aux chaussures importées des pays concernés, on constate que les chiffres sont différents, le créneau privilégié étant celui des chaussures pour enfants, qui représente environ 25 % de la production. Indépendamment de ces variations, il est clair que ces trois catégories de chaussures sont toutes vendues sur le marché communautaire en quantités importantes par l'industrie de l'Union et par les exportateurs.
5.3.2. Inefficacité des producteurs de l'Union, insuffisances structurelles et incidence de la mondialisation
(269)
Une partie, représentant les intérêts des consommateurs, a avancé que le dumping allégué n'a eu aucune incidence sur la situation de l'industrie de l'Union, mais que c'est la tendance à la mondialisation et à la délocalisation vers des pays à moindre coût, et non des pratiques commerciales déloyales, qui est à l'origine des pertes d'emplois et des fermetures d'usines dans l'Union.
(270)
Plusieurs autres parties intéressées ont également invoqué l'incapacité de l'industrie de l'Union à tirer parti des mesures et de l'effet du changement de modèle d'activité opéré par les producteurs de l'Union à l'appui de l'argument selon lequel il n'y a pas de lien entre les importations et les résultats de l'industrie de l'Union.
(271)
L'industrie de l'Union serait, de par sa structure, incapable de soutenir la concurrence sur le marché de la production de masse, principalement en raison d'une main-d'œuvre insuffisante et coûteuse. Par conséquent, une part importante de l'industrie de l'Union est passée à un nouveau modèle d'activité et a investi dans l'innovation et l'amélioration des produits afin de passer du moyen/bas de gamme au moyen/haut de gamme et au segment des produits de luxe. Les sociétés qui se sont concentrées sur des produits de niche à plus forte valeur ajoutée affichent également de bons résultats. En revanche, les sociétés qui n'ont pas su s'adapter à la mondialisation continuent d'afficher de mauvais résultats. Si l'on suit la logique de cet argument, la situation des producteurs de l'Union devrait donc être perçue comme étant la conséquence de leur stratégie commerciale et n'est donc pas liée aux importations en provenance des pays concernés.
(272)
Comme on l'a vu précédemment à la section E, point 2, et à la section G, point 4, l'enquête a effectivement révélé une image hétérogène de l'industrie de l'Union. Des parties de ce secteur produisent des chaussures sans marque dans le moyen/bas de gamme et vendent à des grossistes plutôt que directement à des détaillants. Mais cela ne veut pas dire que ces sociétés sont par nature inefficaces. Ce qui ressort clairement de l'enquête, c'est qu'indépendamment de leur position concurrentielle, leurs difficultés sont principalement dues aux importations faisant l'objet d'un dumping. Aussi se retrouvent-elles en proie à de grandes difficultés financières et leur situation s'est gravement détériorée au cours de la période considérée. Nombre d'entre elles s'efforcent de se réorienter vers le moyen/haut de gamme et de modifier leurs canaux de distribution, mais la pression actuellement exercée par les importations faisant l'objet d'un dumping leur rend la tâche extrêmement rude.
(273)
Malgré les améliorations notables qu'elles ont apportées et leur adaptation à un nouveau modèle d'activité, ces sociétés n'atteignent pas l'objectif de 6 % fixé pour les bénéfices dans l'enquête initiale. Cela prouve que ce groupe est lui aussi touché par la pression générale à la baisse exercée sur tous les segments qui résulte des importations faisant l'objet d'un dumping. Il est donc probable que ce groupe aurait pu se rétablir complètement s'il n'avait pas dû subir la pression à la baisse exercée sur les prix et causée par les importations continues (et même croissantes) de chaussures en cuir faisant l'objet d'un dumping.
(274)
Le fait que même les sociétés ayant adopté un nouveau modèle d'activité sont encore touchées par le dumping préjudiciable, malgré leur grande efficacité en termes de mise en commun des ressources et de spécialisation, permettrait de penser que l'inefficacité et les problèmes structurels du secteur ne rompent pas le lien entre le dumping et le préjudice subi.
5.3.3. Incidence des importations en provenance de pays tiers
(275)
Plusieurs parties intéressées ont signalé que le secteur en expansion de la chaussure dans d'autres pays tiers a augmenté ses exportations vers l'Union de façon spectaculaire. Elles ont fait valoir, à cet égard, que les importations en provenance de pays tiers ont eu une incidence importante sur la situation de l'industrie de l'Union au cours de la période considérée et qu'elles constitueraient un facteur tout aussi important aux fins d'une détermination de la probabilité de continuation ou de réapparition du préjudice si les mesures venaient à être levées. D'après ces parties, la levée des mesures affecterait l'équilibre entre importations en provenance des pays concernés et importations en provenance d'autres pays, puisqu'il y a substituabilité entre ces deux sources. La levée des mesures n'aurait donc aucun effet sur l'industrie de l'Union.
(276)
L'enquête a montré, à cet égard, que les importations à bas prix en provenance de pays tiers tels que l'Inde et l'Indonésie sont importantes et en augmentation. Le secteur de la chaussure est, dans une large mesure, organisé en groupes internationaux possédant différents sites de production répartis dans différents pays. Cela leur laisse un certain degré de flexibilité pour délocaliser la production une fois qu'un site de production est établi dans un autre pays. L'enquête a montré que l'établissement dans un nouveau pays pouvait se faire en une à deux années.
(277)
Les parts de marchés perdues par la Chine et le Viêt Nam ont peut-être été récupérées par d'autres pays exportateurs, notamment l'Inde et l'Indonésie. Les prix des importations en provenance de ces deux derniers pays n'ont toutefois pas un effet comparable à ceux des importations en provenance de la Chine et du Viêt Nam. Sans tenir compte des différences d'assortiment de produits, la différence de prix est particulièrement forte dans le cas de l'Inde, où le prix moyen à l'exportation est 25,8 % plus élevé que le prix moyen à l'exportation des chaussures importées du Viêt Nam et 40,3 % plus élevé que le prix moyen à l'exportation des chaussures importées de Chine. Leur effet sur l'industrie de l'Union est donc beaucoup moins prononcé. Le prix moyen à l'exportation des chaussures importées de l'Indonésie est 13,2 % plus élevé que le prix moyen à l'exportation des chaussures importées de Chine et comparable au prix moyen à l'exportation des chaussures importées du Viêt Nam. Néanmoins, les volumes des importations en provenance de l'Indonésie sont tels qu'ils auraient une incidence relativement limitée. Compte tenu de ce qui précède, les volumes relatifs et les prix plus élevés des importations en provenance d'autres pays asiatiques ne permettent pas de conclure que leur effet suffirait à rompre le lien entre le préjudice subi par l'industrie de l'Union et les importants volumes d'importations faisant l'objet d'un dumping en provenance de Chine et du Viêt Nam.
5.3.4. Incidence des changements au niveau de la consommation, des préférences des consommateurs et de la structure du secteur du détail dans l'Union
(278)
D'aucuns ont affirmé que les mauvais résultats de l'industrie de l'Union ne devraient pas être attribués aux importations en provenance des pays concernés, mais plutôt à une baisse de la consommation dans l'Union. Cette baisse de consommation serait liée à des changements au niveau des tendances de la mode, qui a délaissé la chaussure classique au profit d'une chaussure plus sportive. Par conséquent, le consommateur s'est tourné vers le bas de gamme, généralement représenté par les importations en provenance de pays tiers.
(279)
Dans ce contexte, l'enquête a montré qu'il y a eu un fléchissement de la consommation du produit concerné. Néanmoins, s'il y avait eu une pleine substituabilité entre les chaussures en cuir et les chaussures en d'autres matières, cette baisse aurait été bien plus prononcée. La baisse de la consommation et les changements dans les préférences des consommateurs n'apparaîtraient donc pas, en soi, comme étant un facteur susceptible de rompre le lien de causalité.
(280)
L'enquête a également montré que la vente au détail de chaussures s'est diversifiée et n'est plus limitée aux magasins de chaussures traditionnels, mais s'est étendue à un certain nombre de nouveaux points de vente, notamment les grands magasins, les magasins de vêtements, ainsi que les supermarchés ou hypermarchés, qui représentent une part très importante des ventes, pouvant dépasser 40 %.
(281)
Il a également été avancé que ce scénario hautement compétitif exerce une pression à la baisse sur les prix, qui aurait eu une incidence plus forte sur l'industrie de l'Union que les importations faisant l'objet d'un dumping. Bien qu'il ne faille pas exclure la possibilité que la pression exercée par le secteur de la vente au détail ait pu être un facteur susceptible d'avoir eu une incidence sur l'industrie de l'Union, il ne faut cependant pas oublier que cela n'est possible que s'il existe des fournisseurs pouvant fournir des produits à des prix aussi bas. Les volumes importants de produits faisant l'objet d'un dumping ont très certainement été un facteur déterminant ayant contribué à alimenter et maintenir cette pression exercée sur les prix. En outre, le fait que les producteurs de l'Union soient parvenus à augmenter les prix serait également un signe que l'incidence des changements de structure de la vente au détail n'est pas de nature à rompre le lien entre le préjudice et les importations faisant l'objet d'un dumping.
5.3.5. Incidence des résultats à l'exportation des producteurs de de l'Union
(282)
Les mauvais résultats à l'exportation de l'industrie de l'Union, liés à la force de l'euro face au dollar, ont également été présentés comme étant une cause du préjudice subi par l'industrie de l'Union; il convenait dès lors de les distinguer, en tant que tels, des effets des importations en provenance des pays concernés.
(283)
Toutefois, une comparaison des prix intérieurs, dans leur ensemble, avec les prix à l'exportation, dans leur ensemble, pratiqués par les producteurs de l'Union donnerait plutôt à penser que ces derniers ont augmenté de quelque 12 % au cours de la période considérée et qu'au cours de la PER, ils étaient environ 20 % plus élevés que les prix intérieurs. Les volumes d'exportations sont restés stables et absorbent environ 25 % de la production. Étant donné que l'enquête a montré que les résultats à l'exportation des producteurs de l'Union n'ont connu qu'une faible diminution, l'argument selon lequel les résultats à l'exportation seraient la cause du préjudice subi par l'Union ne saurait être retenu.
5.4. Conclusion sur l'incidence d'autres facteurs
(284)
Comme expliqué ci-avant, plusieurs parties intéressées ont affirmé que des facteurs autres que les importations faisant l'objet d'un dumping ont été la principale cause du préjudice subi par l'industrie de l'Union.
(285)
Les autres facteurs pertinents ont été identifiés et soigneusement analysés. Néanmoins, les faits montrent qu'aucun de ces autres facteurs connus, pris isolément ou ensemble, n'est de nature à rompre le lien de causalité entre les importations faisant l'objet d'un dumping et le préjudice subi par les producteurs de l'Union.
H. PROBABILITÉ DE CONTINUATION DU PRÉJUDICE
1. INCIDENCE DE L'ÉVOLUTION PRÉVUE EN TERMES DE VOLUME ET DE PRIX SUR LA SITUATION DE L'INDUSTRIE DE L'UNION EN CAS D'ABROGATION DES MESURES
(286)
Conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base, les importations en provenance des pays faisant l'objet du présent réexamen ont été analysées afin d'établir la probabilité de continuation du préjudice.
(287)
En ce qui concerne l'effet probable de l'expiration des mesures en vigueur sur l'industrie de l'Union, les facteurs suivants ont été pris en compte à la lumière des éléments résumés ci-avant pour déterminer la probabilité de continuation du dumping.
1.1. RPC
(288)
Comme il a été conclu aux considérants 261 et 262, les importations de volumes importants en provenance de la RPC à des prix faisant l'objet d'un dumping se sont poursuivies au cours de la PER.
(289)
Une analyse des capacités et de l'évolution du marché intérieur chinois a également révélé que ce volume d'exportations déjà élevé continuerait à l'être si les mesures venaient à être supprimées. Même dans l'éventualité alléguée où ces importations enregistreraient, du fait de la crise économique, une baisse pouvant atteindre 30 %, les volumes continueraient à être importants.
(290)
Il a également été conclu qu'en raison de ses prix élevés, comparé au marché intérieur chinois et aux marchés de pays tiers, l'Union continuerait à être un marché attrayant pour les exportations chinoises en cas d'expiration des mesures. Bien qu'il ne faille pas exclure la possibilité d'une augmentation des prix à l'exportation, il a néanmoins été conclu que ces exportations continueraient à faire l'objet d'un dumping.
(291)
Les niveaux importants de dumping et de sous-cotation observés indiquent que les exportations susmentionnées vers l'Union s'effectueraient à des prix faisant l'objet d'un dumping et se situant bien en deçà des prix et coûts des producteurs de l'Union.
(292)
L'effet combiné des volumes et des prix serait en soi de nature à entraîner une détérioration de la situation déjà précaire des producteurs de l'Union.
1.2. Viêt Nam
(293)
Dans le cas du Viêt Nam également, la continuation du dumping en grandes quantités a été établie au cours de la PER.
(294)
Il a également été conclu que l'Union reste le marché le plus important pour les exportations vietnamiennes et qu'il est probable qu'elle le reste dans l'éventualité où les mesures seraient levées.
(295)
Étant donné l'existence d'importantes capacités inutilisées et les prix pratiqués dans l'Union, comparés à ceux pratiqués sur le marché intérieur vietnamien et sur d'autres marchés à l'exportation, il est probable que les importations de produits faisant l'objet d'un dumping enregistreraient une hausse si les mesures venaient à expirer. Comme pour la Chine, à supposer qu'à cause de la crise, les importations viennent à diminuer, comme certaines parties l'ont prétendu, les volumes d'importations resteraient tout de même très importants.
(296)
Comme pour la RPC, les niveaux importants de dumping et de sous-cotation observés indiquent que les exportations susmentionnées vers l'Union s'effectueraient à des prix faisant l'objet d'un dumping et se situant bien en deçà des prix et coûts des producteurs de l'Union. De même, l'effet combiné des volumes et des prix serait en soi susceptible d'entraîner une détérioration de la situation déjà précaire des producteurs de l'Union.
2. ARGUMENTS SOULEVÉS PAR LES PARTIES
(297)
Un certain nombre de parties intéressées ont avancé que d'autres facteurs que les importations faisant l'objet d'un dumping en provenance des pays concernés remettraient en cause l'effet probable des importations faisant l'objet d'un dumping sur la situation future de l'industrie de l'Union.
(298)
Les facteurs invoqués sont, dans une large mesure, déjà abordés dans la section G, point 5, consacrée au préjudice et n'ont donc pas besoin d'être à nouveau abordés dans la présente section. Certains des arguments ont toutefois été associés à des événements postérieurs à la PER et ont donc fait l'objet d'une analyse supplémentaire quant à leur incidence future probable.
2.1. Effet probable de la récession
(299)
Plusieurs parties ont affirmé qu'il y a lieu de faire la distinction entre les effets de la récession et les effets allégués des importations car la récession doit être considérée comme un élément exogène dans la détermination de la probabilité de continuation ou de réapparition du dumping préjudiciable. D'après ces parties, l'industrie de l'Union serait particulièrement touchée par la récession car le consommateur, dans de telles circonstances et du fait de la baisse de son pouvoir d'achat, se tourne généralement vers un produit de moindre qualité/prix.
(300)
La récession conduira très probablement à une diminution de la consommation du produit concerné. Les chaussures en cuir conservent une position forte sur le marché, mais il est probable que les ventes enregistrent une diminution plus importante que les 7 % déjà observés au cours de la période précédant la récession.
(301)
Les contraintes économiques amèneront probablement les consommateurs et les détaillants à être plus attentifs aux prix et une baisse du pouvoir d'achat des consommateurs risque de plafonner les prix au niveau de la vente au détail. Cela pourrait à son tour provoquer un glissement de segment (les consommateurs passant du haut/moyen de gamme au moyen de gamme, ainsi que du moyen de gamme au moyen/bas de gamme) et inciter les consommateurs à recourir davantage aux réparations. La concurrence entre les chaussures en cuir et les autres articles meilleur marché en textile et synthétique s'en trouverait très probablement renforcée.
(302)
En bref, étant donné les effets combinés sur la consommation et les prix, l'on ne peut exclure la possibilité que la récession contribue à la détérioration de la situation de l'industrie de l'Union. Dans le même temps, toutefois, il est également probable que la récession amplifie l'effet des importations faisant l'objet d'un dumping. De fait, la récession exercera probablement une pression en matière de prix sur tous les opérateurs, y compris les exportateurs des pays concernés, qui risquent de réduire encore les prix de leurs produits faisant déjà l'objet d'un dumping. Une réduction des prix fera également pression sur le moyen à haut de gamme et risquerait de contraindre les producteurs de l'Union à se replier sur le moyen à bas de gamme, ce qui à son tour entraînerait une concurrence encore plus féroce entre production de l'Union et importations faisant l'objet d'un dumping.
2.2. Incidence probable des changements de mode de consommation
(303)
Plusieurs parties intéressées ont affirmé que s'il y a une baisse des résultats de l'industrie de l'Union, elle ne sera pas due aux importations en provenance des pays concernés, mais plutôt à une baisse de la consommation dans l'Union. Cette baisse de la consommation serait liée non seulement à des changements au niveau des tendances de la mode, qui a délaissé la chaussure classique au profit d'une chaussure plus sportive, mais également à la récession. Le consommateur serait alors tenté de se tourner vers le bas de gamme, généralement représenté par les importations en provenance de pays tiers.
(304)
Un effondrement de la consommation globale aurait, selon toute vraisemblance, un effet néfaste sur les résultats des producteurs de l'Union. On peut néanmoins également s'attendre à ce qu'une baisse du pouvoir d'achat des consommateurs rende le marché moins réactif aux tendances à court terme de la mode, le segment de la «chaussure brune» classique, dans lequel l'industrie de l'Union est la plus forte, retrouvant un nouveau souffle. On ne saurait donc conclure qu'un effondrement de la consommation toucherait les chaussures fabriquées dans l'Union plus durement que celles qui y sont importées. Dans l'ensemble, s'il est vrai que les producteurs de l'Union seront très probablement touchés par une forte baisse de la consommation, l'effet des importants volumes d'importations faisant l'objet d'un dumping en provenance des pays concernés continuera à être une cause de préjudice significative en cas d'expiration des mesures.
2.3. Incidence probable d'une baisse des résultats à l'exportation
(305)
Certaines parties intéressées ont également fait valoir que les exportations seront l'activité de production de l'Union le plus particulièrement touchée par la récession.
(306)
Dans ce contexte, on peut supposer que la crise financière, dont les effets s'étendront au monde entier, aura également une incidence sur les exportations de l'Union. Bien qu'une baisse de l'activité d'exportation risque certainement de nuire au développement général du secteur, il ne faut toutefois pas oublier que les trois quarts de l'activité des producteurs de l'Union sont axés sur le marché intérieur de l'Union. Compte tenu de ce qui précède, il ne saurait être conclu que l'incidence probable de la baisse des résultats à l'exportation est en soi de nature à rompre le lien de causalité entre les importations faisant l'objet d'un dumping et le préjudice causé aux producteurs de l'Union.
2.4. Incidence probable de problèmes structuraux et de l'inefficacité des producteurs de l'Union
(307)
Il a été avancé que les producteurs de l'Union ont eu du mal à tirer parti des mesures instituées, leurs difficultés étant dues à des problèmes structurels et à l'inefficacité du secteur plutôt qu'au dumping allégué de produits en provenance de la Chine et du Viêt Nam. Selon ces affirmations, la récession économique aggraverait les problèmes structuraux du secteur et affaiblirait davantage le lien entre le préjudice subi et le dumping.
(308)
Il est tout d'abord rappelé que l'enquête a montré qu'indépendamment de leur position concurrentielle, les producteurs de l'Union ont subi un préjudice important causé par les importations de produits faisant l'objet d'un dumping. En tout état de cause, il y a lieu de noter que, comme il a déjà été démontré plus haut, l'industrie de l'Union, bien qu'encore dans une situation précaire, a donné des signes d'un rétablissement tout au moins partiel au cours de la période considérée et a pu maintenir une part de marché stable. En outre, une grande partie du secteur a été en mesure de redéfinir son modèle d'activité ou tente de le redéfinir par i) le regroupement des ressources dans des clusters permettant d'optimiser la spécialisation et de bénéficier d'économies d'échelle, ii) la vente directe aux détaillants et iii) la production de chaussures dans le moyen/haut de gamme et le haut de gamme. Le secteur n'aurait très probablement pas pu engager ce processus si les mesures n'avaient pas été instituées et, en tout état de cause, les sociétés qui sont en train de s'y atteler ne pourront très vraisemblablement pas le mener à bon terme.
(309)
On peut toutefois s'attendre également à ce que la récession renforce la pression subie par le secteur et conduise éventuellement les sociétés qui n'ont pas encore pu réorienter leurs activités en changeant de modèle d'activité à mettre un terme à ce processus. Ces sociétés risqueront de voir leur situation se détériorer et certaines d'entre elles risquent même de fermer leurs portes face à une concurrence renforcée. Les sociétés qui ont adopté les modèles d'activité les plus avancés n'échapperont certainement pas non plus aux effets de la récession, car les prix du moyen/haut de gamme dans lequel elles se sont spécialisées feront probablement l'objet d'une pression générale à la baisse.
(310)
Il serait néanmoins difficile d'affirmer, aux fins de l'évaluation de la situation observée au cours de la période considérée, qu'en soi, la récession serait de nature à rompre le lien de causalité avec les importations faisant l'objet d'un dumping. Au contraire, comme expliqué au considérant 302, il est très probable que la pression à la baisse exercée sur les prix par les importations bon marché faisant l'objet d'un dumping génère également un effet domino, contraignant une partie encore plus importante de la production de l'Union à cibler le même segment que ces importations, de sorte que la pression exercée par ces dernières sur les producteurs de l'Union s'en trouvera accrue. Dans de telles circonstances, les producteurs de l'Union seraient plus tributaires que jamais de l'existence des mesures.
2.5. Incidence probable des importations en provenance de pays tiers
(311)
Il a également été examiné si les importations en provenance de pays tiers sont susceptibles d'avoir une incidence sur la situation de l'industrie de l'Union en cas d'expiration des mesures. Dans ce contexte, il a été affirmé que les exportations de pays tiers vers l'Union n'ont cessé d'augmenter et que, conjuguées à la hausse des coûts en Chine et au Viêt Nam et à la récession, elles seraient, à l'avenir, la principale source d'inquiétude pour l'Union.
(312)
Compte tenu de la différence de prix entre les importations faisant l'objet d'un dumping en provenance des pays concernés et celles en provenance de pays tiers, les exportations chinoises et vietnamiennes risquent toutefois d'acquérir une position plus avantageuse en termes de prix par rapport aux importations en provenance de pays tiers, ce qui laisserait entrevoir une baisse relative des importations en provenance d'autres pays tiers. Comme il a été démontré à la section C, points 3 et 4, rien n'indique que les exportateurs chinois ou vietnamiens devraient réduire leur présence sur le marché de l'Union. Bien au contraire, les importantes capacités dont ils disposent donnent à penser qu'ils ont tout intérêt à rester sur le marché aussi longtemps que possible.
(313)
Compte tenu de ce qui précède, les importations en provenance de pays tiers auraient, selon toute vraisemblance, une incidence moindre sur la situation de l'industrie de l'Union si les mesures venaient à expirer.
2.6. Incidence probable de la fluctuation des taux de change
(314)
Il a été avancé que le préjudice subi par les producteurs de l'Union est susceptible de diminuer avec l'appréciation du dollar US par rapport à l'euro. La fluctuation des devises tirerait vers le haut les prix des importations faisant l'objet d'un dumping libellés en euros, de sorte que l'écart de prix entre les importations faisant l'objet d'un dumping et les produits fabriqués dans l'Union serait comblé.
(315)
À cet égard, il convient de noter que l'enquête doit établir si les importations faisant l'objet d'un dumping (en termes de prix et de volume) ont causé (ou sont susceptibles de causer) un préjudice important à l'industrie de l'Union ou si ce préjudice important (ou sa probabilité) est dû à d'autres facteurs. À cet égard, l'article 3, paragraphe 6, du règlement de base précise qu'il y a lieu de démontrer que le niveau de prix des importations faisant l'objet d'un dumping cause (ou est susceptible de causer) un préjudice. Il est donc simplement fait référence à une différence de niveau de prix sans qu'il soit nécessaire d'analyser les facteurs influençant le niveau de ces prix.
(316)
L'effet probable des importations faisant l'objet d'un dumping sur les prix de l'industrie de l'Union est essentiellement examiné sous l'angle de la sous-cotation, de la dépression des prix et du blocage des prix. À cet effet, il est procédé à une comparaison entre les prix à l'exportation faisant l'objet d'un dumping et les prix de vente de l'industrie de l'Union. Il est parfois nécessaire d'effectuer une conversion monétaire pour disposer d'une base comparable de calcul des prix à l'exportation en vue de la détermination du préjudice. En conséquence, l'utilisation des taux de change dans ce contexte sert uniquement à garantir que la différence de prix est établie sur une base comparable. Il ressort clairement de ce qui précède que le taux de change ne peut en principe pas constituer un autre facteur de préjudice.
(317)
Cela est également confirmé par le libellé de l'article 3, paragraphe 7, du règlement de base, qui mentionne les facteurs connus autres que les importations faisant l'objet d'un dumping. La liste des autres facteurs connus cités dans cet article ne mentionne aucun facteur influant sur le niveau des prix des importations faisant l'objet d'un dumping.
(318)
Néanmoins, même s'il était tenu compte de ce facteur, étant donné la pression probable subie par les prix à la consommation dans un contexte de récession, les importateurs achetant auprès des pays concernés ne seraient probablement pas en mesure d'augmenter leurs prix au détail à cause de l'appréciation du dollar. En outre, les taux de change sont en soi très difficiles à prédire et l'on a vu, avec la dépréciation du dollar par rapport à l'euro qui a eu lieu après la PER, qu'il est impossible de conclure que les fluctuations des devises auront un effet à la hausse sur les prix des importations faisant l'objet d'un dumping en provenance des pays concernés.
(319)
Compte tenu de ce qui précède, il ne peut être conclu que l'évolution des taux de change pourrait être un autre facteur à l'origine du préjudice.
3. CONCLUSION SUR L'INCIDENCE PROBABLE D'AUTRES FACTEURS
(320)
Comme on l'a vu plus haut, bien que l'on ne puisse exclure que d'autres facteurs, dont la récession, auront une incidence sur la situation financière des producteurs de l'Union, l'enquête n'a pas démontré qu'ils seraient, en soi, de nature à rompre le lien entre les importations faisant l'objet d'un dumping et le préjudice que l'industrie de l'Union continuerait de subir.
I. CONCLUSION SUR LA CONTINUATION DU PRÉJUDICE
(321)
Comme il est indiqué à la section G, point 4, ci-avant, l'enquête a montré que la situation préjudiciable de l'industrie de l'Union s'est poursuivie au cours de la PER. Conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base, la continuation du préjudice est en soi un signe clair qu'il risque de se poursuivre, ce qui tendrait à prouver que les mesures doivent être maintenues.
(322)
Les conclusions relatives aux importations montrent que l'importation de volumes importants à des prix faisant l'objet d'un dumping est susceptible de se poursuivre et qu'il est probable que la pression sur les prix (surtout dans un climat de crise économique) renforce la concurrence entre les importations faisant l'objet d'un dumping et les chaussures en cuir fabriquées dans l'Union. L'enquête a également montré qu'il n'y a pas d'autres facteurs connus de nature à rompre le lien fort entre les importations faisant l'objet d'un dumping et le préjudice subi par les producteurs de l'Union.
(323)
Il ressort d'une analyse globale des conclusions de l'enquête que la levée des mesures aurait probablement pour conséquence le maintien de volumes d'importations importants, voire accrus, en provenance de la Chine et du Viêt Nam à des prix entraînant une sous-cotation encore plus forte des prix de l'industrie de l'Union. La récession ne ferait très probablement qu'exacerber cette évolution. Les importations faisant l'objet d'un dumping auraient donc très probablement des effets néfastes sur l'industrie de l'Union. Dans ces conditions, l'industrie de l'Union n'aurait d'autre alternative que d'aligner ses prix à la baisse pour conserver sa part de marché ou de maintenir ses prix de vente à leur niveau actuel au risque de perdre des clients et, en définitive, de voir le volume de ses ventes diminuer. Dans la première hypothèse, l'industrie de l'Union serait contrainte d'opérer à perte, tandis que dans la seconde hypothèse, la diminution des ventes entraînerait, en fin de compte, une augmentation des coûts avant de se traduire par des pertes.
(324)
En outre, l'industrie de l'Union subit les effets des importations faisant l'objet d'un dumping depuis de longues années et se trouve actuellement dans une situation économique précaire. Néanmoins, il a également été établi qu'un grand nombre de producteurs de l'Union ont été en mesure de redéfinir leur modèle d'activité pour se concentrer sur le moyen/haut de gamme à plus forte valeur ajoutée et doté de canaux de distribution plus rationalisés. Ce groupe de producteurs absorbe progressivement l'activité de la partie du secteur qui n'a pas encore pu s'adapter et appliquer de nouveaux modèles d'activité et une période d'adaptation sera nécessaire pour mener à bien cette transition dans l'ensemble du secteur.
(325)
Si les mesures venaient à être supprimées à ce stade critique, la situation des producteurs de l'Union se détériorerait, le processus de transition vers un nouveau modèle d'activité cesserait probablement et l'existence même d'une grande partie du secteur serait compromise.
(326)
L'enquête a donc révélé qu'il existe, en raison des importations en provenance de la Chine et du Viêt Nam, une forte probabilité de continuation du préjudice subi par l'industrie de l'Union sur le court à moyen terme, tant que le processus d'ajustement n'est pas terminé.
J. OBSERVATIONS PRÉSENTÉES PAR LES PARTIES INTÉRESSÉES À LA SUITE DE LA COMMUNICATION DES CONCLUSIONS
(327)
Un certain nombre d'observations ont été reçues à la suite de la communication des conclusions. Aucune n'était toutefois de nature à justifier une modification des conclusions. Les principaux arguments soulevés sont les suivants.
1. OBSERVATIONS REÇUES PORTANT SUR DES QUESTIONS RELATIVES À LA FORME, À LA PROCÉDURE ET AUX DROITS DE LA DÉFENSE
1.1. Confidentialité des noms du plaignant
(328)
Plusieurs parties intéressées ont réitéré leurs préoccupations quant au traitement de confidentialité accordé au plaignant, en affirmant que rien dans le dossier n'étaye l'allégation selon laquelle la divulgation de l'identité du plaignant lui serait nuisible. Une partie intéressée a ajouté que, pour que l'identité ne soit pas divulguée, l'OMC exigerait que des raisons valables soient exposées pour tous les documents, qu'ils soient ou non jugés de nature confidentielle. Selon cette partie, aucune raison valable n'a été exposée en l'espèce.
(329)
Cette même partie a également fait valoir que si la demande de confidentialité devait être néanmoins accordée, il faudrait alors qu'au moins tous les détails relatifs aux prix unitaires et aux indicateurs de rentabilité de l'échantillon puissent être divulgués.
(330)
Comme indiqué aux considérants 40 à 42, la confidentialité concernant l'identité du plaignant et des producteurs retenus dans l'échantillon a été accordée sur la base d'une demande dûment justifiée déposée en application de l'article 19 du règlement de base. Il n'est donc pas correct de dire que le plaignant n'a pas exposé de raisons valables. En ce qui concerne l'argument selon lequel tous les détails des prix unitaires et de la rentabilité devraient être divulgués, la Commission maintient que, compte tenu des informations accessibles au public, une telle divulgation pourrait indirectement révéler l'identité du plaignant. En outre, une telle divulgation porterait atteinte aux intérêts commerciaux des autres sociétés de l'échantillon, qui sont également des concurrents sur le marché.
(331)
Compte tenu de ce qui précède, les observations reçues ne sont pas de nature à justifier que l'on modifie la conclusion d'accorder un traitement confidentiel à l'identité des producteurs de l'Union soutenant la demande.
1.2. Définition de l'industrie de l'Union et de la qualité de producteur de l'Union
(332)
Plusieurs parties intéressées ont affirmé que la Commission avait mal appliqué la définition de l'industrie de l'Union et de la production de l'Union.
(333)
Deux parties ont affirmé qu'une évaluation du préjudice doit reposer sur les informations relatives au plaignant et aux sociétés ayant soutenu la plainte et non sur la base de la production totale de l'Union. D'après elles, cela signifie que les macro-indicateurs utilisés n'étaient pas représentatifs.
(334)
Elles ont également soutenu que la Commission avait omis d'exclure de l'échantillon une société qui avait cessé ses activités de production dans l'Union au cours de la PER. Certaines parties ont affirmé que l'inclusion de cette société dans l'échantillon avait faussé les micro-indicateurs et l'analyse portant sur la sous-cotation des prix et des prix de référence. À l'inverse, une autre partie intéressée qui ne s'est pas opposée à l'inclusion de cette partie dans l'échantillon a soutenu qu'aux fins de l'analyse du préjudice, il convenait de tenir compte de toutes les données relatives à cette société, et non seulement de celles relatives à son activité dans l'Union.
(335)
Les mêmes parties intéressées ont prétendu que la Commission avait omis d'exclure de la définition de l'industrie de l'Union des sociétés qui importaient de pays tiers jusqu'à 25 % de leur production totale. D'après ces parties intéressées, il s'agit d'un changement de méthodologie si l'on se réfère au considérant 231 du règlement instituant des mesures provisoires dans le cadre de l'enquête initiale, qui précise que toutes les sociétés ayant délocalisé leur production ont été exclues. Elles ont également fait valoir qu'en ce qui concerne l'application de l'article 4, paragraphe 1, du règlement de base, la Commission a généralement pour pratique d'exiger l'exclusion des sociétés qui importent 25 % environ de leur production totale. Dans ce contexte, une partie a également fait valoir que la Commission a eu tort de conclure qu'aucun des membres de la CEC n'avait délocalisé sa production alors que des éléments prouvant le contraire avaient été présentés au cours de l'enquête.
(336)
Plusieurs parties intéressées ont également indiqué que le document général présentant les conclusions définitives était incohérent, car le considérant 3 indiquait que 35 % des parties soutenaient la plainte alors qu'au considérant 193, il n'est plus question que de 25 %.
(337)
Comme on l'a déjà vu aux considérants 193 à 200, l'industrie de l'Union a été définie en vertu de l'article 4, paragraphe 1, du règlement de base. Il est conforme au règlement de base de procéder à une évaluation de la situation de l'ensemble de la production de l'Union. L'argument selon lequel l'évaluation du préjudice se fonde sur une définition incorrecte de l'industrie de l'Union doit donc être rejeté.
(338)
En ce qui concerne l'omission d'exclure l'une des sociétés de l'échantillon, il convient de rappeler que les raisons pour lesquelles cette société devrait être maintenue dans l'échantillon sont énoncées aux considérants 23 et 196. Il est en outre conclu qu'une éventuelle exclusion n'aurait aucun effet, que ce soit sur la représentativité de l'échantillon ou sur le préjudice subi, y compris sur la sous-cotation, car cette société a un poids minime au sein de l'échantillon. Qu'elle soit formellement exclue ou pas n'a donc aucune implication pratique sur les résultats de l'analyse.
(339)
Comme on l'a vu au considérant 195, la production de l'Union a été appréciée uniquement sur la base des sociétés qui correspondent à la définition de l'article 4 (notamment son paragraphe 1). Sur la base des informations du dossier, il n'a été tenu compte d'aucune entité juridique ayant délocalisé sa production et devant être exclue de la définition du producteur de l'Union au sens de l'article 4, paragraphe 1. Dans ce contexte, il convient de rappeler que les volumes limités d'importations ne constituent pas, en tant que tels, une délocalisation. Bien qu'un petit nombre de producteurs à l'origine de la plainte ait effectivement importé, les volumes importés étaient très limités et, en tout état de cause, représentaient tout au plus 25 % de leur production totale. Compte tenu de ce qui précède, l'allégation selon laquelle la Commission aurait dérogé à sa pratique dans l'affaire initiale ou aux dispositions du règlement de base n'est pas correcte.
(340)
En ce qui concerne l'incohérence alléguée entre les chiffres cités aux considérants 3 et 193, il y a lieu de noter que ce dernier considérant dit simplement que le soutien dont la plainte a bénéficié dépasse le minimum légal de 25 %; il ne s'agit donc pas d'une indication précise du soutien dont elle a bénéficié au-delà de ce seuil.
1.3. Période pour l'évaluation du préjudice
(341)
Plusieurs parties intéressées ont prétendu que la période prise en compte pour l'évaluation du préjudice était incohérente. Elles ont notamment fait valoir qu'en utilisant la période considérée pour certains indicateurs tout en renvoyant à la PEI et à 2005 pour d'autres indicateurs de préjudice, on obtiendra des résultats incohérents. D'autres parties intéressées ont affirmé que la Commission s'est fondée sur des données relatives à 2005 et à la PEI sans les communiquer.
(342)
L'évaluation de l'analyse du préjudice se fonde sur les conclusions portant sur la période concernée, à savoir de 2006 à la fin de la PER. Les références à la PEI et à 2005 n'ont été ajoutées que dans le but de compléter l'analyse, mais n'ont pas eu d'incidence déterminante sur les conclusions. Compte tenu de ce qui précède, l'allégation selon laquelle la période servant à l'évaluation du préjudice aurait rendu l'analyse incohérente devra être rejetée.
1.4. Représentativité de l'échantillon de producteurs de l'Union
(343)
Plusieurs parties ont affirmé que l'échantillon de producteurs de l'Union n'était pas représentatif en termes de types de produits, de taille et de répartition géographique.
(344)
À cet égard, elles ont soutenu que la Commission n'avait pas suffisamment expliqué la répartition géographique de l'échantillon et que celui-ci n'était de toute façon pas représentatif, car les chaussures sont fabriquées dans au moins sept États membres, dont quatre uniquement ont été retenus dans l'échantillon. En outre, elles ont fait valoir qu'un État membre en particulier était surreprésenté. Une partie intéressée a également demandé que la Commission fournisse des informations sur la mesure dans laquelle l'industrie de l'Union repose sur un système de contrats d'achat ferme, comme il a été établi.
(345)
Une partie a également affirmé que les chaussures pour femmes étaient surreprésentées dans l'échantillon et une autre partie a rappelé que la rentabilité de l'échantillon n'était pas représentative si on la compare au chiffre obtenu à partir de la plainte.
(346)
Le considérant 28 fournit des précisions sur la répartition géographique de l'échantillon et sur sa représentativité par rapport à la répartition générale sur le territoire de l'Union. Il convient à cet égard de rappeler que l'échantillon reflétait, en grande partie, la répartition géographique de l'ensemble de la population et qu'il n'est pas nécessaire d'avoir une répartition géographique exactement identique. En outre, l'enquête a révélé que près de 60 % de la production de l'échantillon reposait sur des systèmes dits de «sous-traitance» ou de «contrats d'achat ferme».
(347)
En outre, comme la «sous-traitance» ou les «contrats d'achat ferme» ont également lieu entre sociétés de différents États membres, on a veillé à ce que la production soit attribuée à l'État membre de la société qui a commandé le service.
(348)
Compte tenu de ce qui précède, un certain degré de variation dû au poids d'un État membre ne rendra pas pour autant l'échantillon non représentatif. De même, étant donné le système de contrats d'achat ferme et le fait que deux tiers de la production soient concentrés dans trois États membres, on ne saurait exiger d'inclure dans l'échantillon des représentants des sept pays producteurs.
(349)
Il est rappelé, au considérant 29, qu'il a été constaté que les producteurs de l'Union de l'échantillon étaient également un groupe représentatif des gammes de produits, un reflet en grande partie fidèle de l'ensemble de la population. Il en va de même pour la répartition selon le sexe et, bien qu'il y ait des variations dans toutes les catégories, les chaussures pour hommes, pour femmes et pour enfants sont vendues en quantités importantes par les sociétés de l'échantillon et par l'ensemble de la population. En ce qui concerne le niveau de rentabilité, le fait qu'il y ait une variation entre l'échantillon et les sociétés à l'origine de la demande ne rend pas l'échantillon non représentatif. En tout état de cause, il convient de noter que la rentabilité de l'échantillon se situe dans la même fourchette que celle établie après analyse de toutes les informations figurant dans la plainte.
1.5. Niveau du droit dans l'enquête initiale
(350)
Certaines parties ont fait valoir que la Chine est discriminée par rapport au Viêt Nam depuis l'enquête initiale déjà, car un droit plus élevé a été appliqué aux importations en provenance de la Chine bien que la marge de dumping établie pour ce pays soit plus faible que celle pour le Viêt Nam. Elles ont également prétendu que la Chine était victime d'une discrimination du fait de la méthode utilisée pour ajuster la marge de préjudice dans l'enquête initiale.
(351)
Tout d'abord, la législation de l'Union veut que les droits soient établis conformément à la règle du droit moindre, ce qui signifie que le droit peut être fixé par la marge de préjudice plutôt que par la marge de dumping. Deuxièmement, dans la procédure initiale, afin d'imposer la mesure la plus faible possible à l'encontre du dumping préjudiciable, il a été jugé nécessaire de tenir compte des volumes et valeurs non préjudiciables, qui ont été calculés pour parvenir à la mesure la plus faible possible permettant de remédier au préjudice causé à la fois par la Chine et le Viêt Nam et ayant entraîné l'institution des droits. Dans ce contexte, il est rappelé qu'un réexamen au titre de l'expiration des mesures a pour but de déterminer si les informations dont on dispose justifient que l'on maintienne les mesures sous leur forme actuelle pour une période supplémentaire. Étant donné qu'il n'est pas possible de modifier le niveau des mesures dans le cadre du présent réexamen, les arguments avancés dans ce sens ne sauraient donc être pris en considération.
2. OBSERVATIONS REÇUES RELATIVES À L'ANALYSE DU PRÉJUDICE
2.1. Cumul des importations en provenance de la Chine et du Viêt Nam
(352)
Une partie intéressée a prétendu que les conditions d'un cumul n'ont pas été remplies car la tendance concernant le Viêt Nam était très différente de celle de la Chine. Il a également été avancé que les importations en provenance du Viêt Nam ne pouvaient plus être considérées comme causant un préjudice, car les volumes importés au cours de la PER étaient inférieurs aux volumes non préjudiciables établis dans le cadre de l'enquête initiale.
(353)
Il convient de rappeler qu'il a été procédé à une analyse approfondie aux considérants 216 et suivants, dont il ressort que les conditions d'un cumul ont bien été remplies. Dès lors, l'argument relatif au volume non préjudiciable est dépourvu de pertinence.
2.2. Effet de l'externalisation
(354)
Une partie intéressée a indiqué qu'il apparaît, à la lecture du document présentant les conclusions définitives, que l'industrie de l'Union poursuit sa délocalisation. D'après cette partie, cela prouve que les droits en vigueur n'ont pas été en mesure d'arrêter le processus de délocalisation.
(355)
Il y a lieu de rappeler à cet égard que les droits ont pour but non pas d'arrêter ou de promouvoir toute délocalisation, mais de corriger des distorsions de marché causées par des importations faisant l'objet d'un dumping. Il convient également de noter que plusieurs sociétés ont délocalisé leur production vers d'autres États membres ou des pays tiers qui ne sont pas soumis aux mesures. Compte tenu de ce qui précède, cet argument ne saurait être retenu.
2.3. Incidence des macro-indicateurs
(356)
Une partie intéressée a estimé que les réponses reçues d'associations nationales n'étaient pas suffisantes en tant que source d'indicateurs de préjudice, car seules des informations concernant certains des indicateurs de préjudice ont pu être tirées de certaines de leurs réponses. Le fait que seules neuf réponses ont été obtenues a également été contesté.
(357)
Plusieurs parties ont contesté les macro-indicateurs parce qu'ils reposaient sur la production de l'Union en général plutôt que sur les informations reçues des parties à l'origine de la plainte et des parties soutenant la plainte. Les éléments justifiant l'établissement des macro-indicateurs ont déjà été expliqués au considérant 337 ci-avant et ne doivent donc plus faire l'objet d'une nouvelle appréciation. Une partie intéressée a indiqué que les macro-indicateurs n'étaient de toute façon pas fiables. Elle prend comme exemple le fait qu'une hausse d'emploi de 359 % a été observée depuis l'enquête initiale pour montrer que ces chiffres doivent être jugés déraisonnables. La différence observée à plusieurs reprises entre ces macro-indicateurs et ceux de l'échantillon ont étayé cette affirmation.
(358)
Plusieurs parties intéressées ont indiqué que les chiffres des tendances de la consommation présentent des incohérences, car il est tantôt question d'une baisse de 7 %, tantôt d'une baisse de 14 %. De même, les données relatives aux capacités de production et les données relatives à l'emploi ont été jugées incompatibles car elles révèlent différentes tendances, même si ledit document parvient à la conclusion que ces deux catégories de données sont liées.
(359)
En ce qui concerne les sources, et comme il a été expliqué aux considérants 225 et 226, la Commission a demandé aux associations nationales les informations qui sont raisonnablement à leur disposition et les a obtenues. Le fait que ces informations ne couvrent pas tous les indicateurs de préjudice n'est en aucun cas une anomalie, mais traduit plutôt le fait que ces organismes n'ont tout simplement pas accès aux données relatives à certains indicateurs. C'est la raison pour laquelle l'autorité chargée de l'enquête obtient de telles informations à partir d'un échantillon représentatif de sociétés. Les neuf réponses obtenues des associations nationales représentent une partie majoritaire de la production (plus de 80 % de la production totale de l'Union) et ont été complétées par des données statistiques disponibles et d'autres données fournies par les parties intéressées.
(360)
En ce qui concerne le niveau d'emploi, il convient de rappeler que le chiffre de 57 000 travailleurs cité dans l'enquête initiale provient des chiffres fournis par les parties à l'origine de la plainte. Le chiffre actuel de 262 000 effectifs est un macro-indicateur portant sur l'industrie de l'Union définie ci-avant. Pour ce qui est des différences observées entre les indicateurs de l'échantillon et ceux de l'ensemble de l'industrie de l'Union, il convient de rappeler que ces indicateurs ne doivent pas nécessairement être d'une concordance parfaite pour être représentatifs. Le fait qu'ils aient suivi les mêmes tendances témoigne de leur représentativité. En ce qui concerne l'incohérence alléguée des chiffres relatifs à la consommation, la baisse de 7 % portait sur la période comprise entre 2006 et la PER, tandis que la baisse de 14 % portait sur la période comprise entre 2005 et la PER.
(361)
Compte tenu de ce qui précède, les observations sur la composition et l'analyse des macro-indicateurs doivent être rejetées.
2.4. Incidence des micro-indicateurs
(362)
Une partie intéressée a indiqué que le bénéfice de 3 % réalisé par l'industrie de l'Union devrait être considéré comme un bon résultat, notamment si l'on tient compte de la contraction du marché. Elle a également avancé que l'affirmation selon laquelle l'industrie de l'Union est confrontée à une pression exercée sur les prix par les exportations chinoises et vietnamiennes n'est pas étayée par la conclusion selon laquelle l'industrie de l'Union a réussi à augmenter ses prix de 30 % au cours de la période considérée.
(363)
Comme l'enquête initiale l'a établi, le niveau de rentabilité escompté en l'absence du dumping préjudiciable est de 6 %, soit bien au-delà des 3 % réalisés par l'industrie de l'Union et qui, en outre, ne suffisent pas à assurer la viabilité du secteur à moyen terme et à financer la restructuration en cours. Ces chiffres doivent également être comparés au niveau de rentabilité très sain des importateurs. Pour ce qui est des prix de vente de l'industrie de l'Union, leur hausse n'a pas empêché une concurrence directe entre les produits et a de ce fait porté atteinte à la sous-cotation des prix et des prix de référence. La faible marge bénéficiaire prouve la pression exercée sur les prix, car l'industrie de l'Union ne peut pas appliquer une marge plus élevée.
(364)
Compte tenu de ce qui précède, les arguments sur l'analyse des micro-indicateurs doivent être rejetés.
2.5. Analyse de la sous-cotation
(365)
Plusieurs parties intéressées ont fait part de leurs préoccupations au sujet de l'analyse de la sous-cotation effectuée par la Commission. Elles ont affirmé, à cet égard, que la Commission avait artificiellement accru les correspondances avec les numéros de contrôle de produit (PCN) en faisant passer certaines chaussures du groupe de produits E au groupe de produits A.
(366)
Plusieurs parties intéressées ont estimé que la Commission avait omis de divulguer les raisons pour lesquelles le niveau d'ajustement au titre de la R&D établi dans l'enquête initiale avait d'ores et déjà été réduit. De même, elles ont considéré que la Commission n'avait pas indiqué dans quelle mesure des ajustements avaient été opérés au titre des ventes à des sociétés de négoce indépendantes.
(367)
L'affirmation selon laquelle une correspondance artificielle a été obtenue par un reclassement des PCN n'est pas correcte. Comme expliqué en détail aux considérants 57 et suivants, il n'y a pas eu de reclassement, mais, lorsque cela s'imposait, il a fallu procéder à des corrections lorsque les parties avaient déclaré les chaussures dans la mauvaise catégorie.
(368)
En ce qui concerne l'allégation selon laquelle aucune justification n'a été donnée pour le changement d'ajustement au titre de la R&D, il convient de noter que l'ajustement a été établi en utilisant la même méthode que dans l'enquête initiale, à savoir sur la base des informations vérifiées fournies par les parties ayant coopéré et portant sur la PER. Le prix CAF des exportateurs a été établi sur la base des données fournies par les sociétés elles-mêmes et corrigées le cas échéant.
(369)
Compte tenu de ce qui précède, l'allégation selon laquelle l'analyse de la sous-cotation était insuffisante doit être rejetée.
2.6. Conclusion relative à la continuation du préjudice
(370)
Plusieurs parties intéressées ont avancé que les indicateurs de préjudice globaux étaient tous positifs et que la Commission s'était fondée uniquement sur la rentabilité pour conclure à la continuation du préjudice. En outre, le fait que la rentabilité observée au cours de la PER a été la rentabilité la plus élevée depuis 2001 est également un indicateur qui doit être interprété comme un signe que l'industrie de l'Union n'est plus victime de préjudice. Plusieurs parties intéressées ont en outre cité des exemples précis et des noms de sociétés en bonne santé pour étayer leur affirmation selon laquelle l'industrie de l'Union ne subissait pas de préjudice.
(371)
Une autre partie intéressée a estimé que la Commission avait omis de tenir compte de l'incidence du changement de modèle d'activité lors de son évaluation de la production, des ventes et des conclusions générales relatives au préjudice. Il a également été avancé que les effets de l'externalisation n'avaient pas été pris en compte et, d'après cette partie, le bénéfice moyen de l'échantillon aurait été bien plus élevé s'il avait été tenu compte des activités externalisées.
(372)
À cet égard, il convient de souligner que l'analyse des indicateurs de préjudice est par nature globale et il n'est pas nécessaire que tous les indicateurs affichent une détérioration pour qu'il y ait préjudice. Il convient également de tenir compte du fait que les mesures étaient en vigueur au cours de la période analysée et que, dès lors, il faut s'attendre, en toute logique, à une certaine migration du préjudice. Cela étant, et comme il a déjà été établi aux considérants 257 et suivants, au cours de cette période, la consommation, la production, les ventes et l'utilisation des capacités se sont détériorées, la sous-cotation des prix et des prix de référence s'est poursuivie dans des proportions significatives et la rentabilité est restée très faible, bien en deçà du bénéfice normalement escompté en l'absence de dumping préjudiciable. Dans l'ensemble, il apparaît que les mesures ont permis d'éliminer partiellement le préjudice, mais en aucun cas de le faire disparaître.
(373)
Dans un secteur comptant plus de 18 000 sociétés, il est naturel qu'il y ait un écart entre les résultats des sociétés individuelles, mais cela n'implique toutefois pas qu'il n'y a pas préjudice pour l'ensemble du secteur. Il convient de rappeler que l'analyse des macro-indicateurs au niveau du secteur et des micro-indicateurs au niveau d'un échantillon représentatif de producteurs (en vertu de l'article 4, paragraphe 1, du règlement de base) a montré qu'il y avait continuation du préjudice.
(374)
En ce qui concerne l'incidence du changement de modèle d'activité, le bénéfice moyen calculé se réfère aux producteurs de l'Union de l'échantillon. Tous les changements (par exemple, modèle d'activité ou niveau commercial) ont été pris en compte dans l'analyse. Du point de vue de la loi, l'activité importatrice d'un opérateur ne saurait être imputée à sa situation de producteur.
(375)
Compte tenu de ce qui précède, les conclusions relatives au préjudice énoncées aux considérants 257 à 260 restent inchangées.
3. OBSERVATIONS REÇUES RELATIVES AU LIEN DE CAUSALITE ENTRE LE PRÉJUDICE SUBI PAR L'INDUSTRIE DE L'UNION ET LES IMPORTATIONS DE PRODUITS FAISANT L'OBJET D'UN DUMPING EN PROVENANCE DES PAYS CONCERNÉS
(376)
Plusieurs parties intéressées ont estimé que la Commission avait omis de considérer le plein effet d'autres causes sur la viabilité financière des producteurs de l'Union. Elles ont affirmé, dans les grandes lignes, que la Commission avait adopté une démarche isolationniste dans l'examen de l'incidence d'autres causes. Dans ce contexte, elles ont soutenu qu'en appréciant chaque élément isolément, on a attribué tous les effets, sauf celui apprécié sur le moment, aux importations faisant l'objet d'un dumping.
(377)
Plusieurs parties intéressées ont considéré que la Commission avait sous-estimé l'incidence des importations en provenance d'autres pays tiers. D'après ces parties, le prix moyen pondéré des importations en provenance des pays tiers n'était que de 0,39 euro plus élevé que celui des importations en provenance de la RPC et du Viêt Nam et aurait dès lors une incidence significative sur l'industrie de l'Union. Elles ont également indiqué que si la comparaison avait été effectuée sur une base franco dédouané plutôt que sur une base CAF, les prix des importations en provenance de l'Inde et de l'Indonésie, en particulier, seraient inférieurs à ceux des pays concernés.
(378)
Plusieurs parties ont affirmé que la Commission n'avait pas justifié la conclusion selon laquelle il y avait concurrence entre le produit concerné et le produit similaire élaboré dans l'Union. Elles ont également soutenu que cette conclusion était contradictoire, car le document présentant les conclusions définitives décrit, en plusieurs endroits, l'industrie de l'Union comme étant concentrée dans le moyen à haut de gamme. Cette conclusion a été jugée difficile à concilier avec la conclusion selon laquelle l'industrie de l'Union est en concurrence avec les produits bas de gamme chinois et vietnamiens. Une partie intéressée a estimé que la Commission avait omis de fournir une définition de ce qu'il convenait d'appeler haut, moyen et bas de gamme et a prétendu qu'elle n'avait apporté aucun élément prouvant que l'industrie de l'Union effectuait une montée en gamme.
(379)
Une partie intéressée a considéré que la Commission n'avait pas tenu compte de l'incidence du changement au niveau de la consommation et de la crise sur l'industrie de l'Union. Elle a tout particulièrement estimé que la Commission a eu tort de conclure que les prix à l'importation diminueraient du fait de la crise alors que l'évolution au cours des six mois qui ont suivi la PER a montré une baisse des volumes et une hausse des prix.
(380)
Une partie intéressée a considéré que la Commission n'avait pas fourni suffisamment d'éléments prouvant que les insuffisances structurelles ne seraient pas à l'origine des problèmes auxquels le secteur est confronté. D'après cette partie, l'argument selon lequel le préjudice existait aussi pour les sociétés qui avaient changé de modèle d'activité a dû être rejeté car il est considéré qu'un changement de modèle d'activité, en soi, ne signifie pas forcément qu'il n'y avait pas de problèmes structurels.
(381)
En plus des autres causes susmentionnées, une partie intéressée a soutenu que la Commission avait omis d'apprécier, dans le cadre de l'analyse générale des autres causes, les effets de la transformation du modèle d'activité sur le bénéfice des producteurs de l'Union, l'effet de l'externalisation sur l'industrie de l'Union et l'effet du manque de travailleurs qualifiés.
(382)
Il convient à cet égard de rappeler qu'il a été procédé à une analyse extrêmement prudente et complète des autres facteurs dans le cadre du présent réexamen. Il est également rappelé que, comme indiqué dans la conclusion figurant au considérant 285, ces facteurs ont été analysés à la fois ensemble et isolément, et l'argument selon lequel la Commission a adopté une démarche isolationniste ne saurait donc être retenu.
(383)
En ce qui concerne l'incidence des importations en provenance de pays tiers, l'enquête a établi qu'il y a d'importantes différences de prix entre les importations en provenance des pays concernés et les importations en provenance d'autres pays tiers, lesquels affichaient, pour la plupart, des prix moyens nettement supérieurs à ceux des importations en provenance de la RPC et du Viêt Nam. Il y a lieu de rappeler que, comme indiqué au considérant 277, ces différences s'appliquent également à l'Inde et, si la comparaison se limite à la RPC, à l'Indonésie. En outre, même si l'on fait abstraction de la différence de prix à l'importation, la part de marché de l'Inde et de l'Indonésie n'est respectivement que de 8 % et 5 %, contre 29 % pour la RPC et le Viêt Nam. En termes de volumes, l'incidence des importations ne rompt donc pas le lien de causalité.
(384)
Le considérant 265 fournit une analyse complète de la concurrence entre les chaussures importées des pays concernés et celles fabriquées dans l'Union. À cet égard, on ne peut qu'ajouter que les conclusions concernant les sociétés de l'échantillon qui ont changé de modèle d'activité ont clairement montré que cette partie du secteur montait effectivement en gamme. Une importante présence d'importations faisant l'objet d'un dumping dans le moyen à haut de gamme a également été établie. Des éléments de preuve portant sur les types de produit fabriqués dans l'Union et sur les importations ont également été versés au dossier non confidentiel. Comme il a déjà été établi dans l'enquête précédente, le «moyen à haut» de gamme recouvre essentiellement des produits de marque vendus à un prix de détail plus élevé. Le bas de gamme recouvre des produits sans marque vendus à des prix plus bas. Compte tenu de ce qui précède, l'argument selon lequel l'analyse de la concurrence existant entre les produits repose sur une base factuelle insuffisante ne saurait être retenu.
(385)
Comme on l'a vu aux considérants 278 et suivants, une analyse complète a été réalisée sur l'incidence du changement des tendances de la consommation. En ce qui concerne l'incidence de la crise économique, on a veillé, dans le cadre de l'enquête, à ce que l'effet du ralentissement économique ne soit pas attribué aux importations faisant l'objet d'un dumping. À cet égard, il convient avant tout de souligner que la PER, sur laquelle l'analyse du préjudice s'est fondée, couvre une période antérieure à la crise. L'effet du ralentissement économique ne s'est donc pas reflété dans l'analyse de la PER. Étant donné qu'un certain nombre de parties intéressées ont avancé que c'est la crise économique, plutôt que les importations faisant l'objet d'un dumping, qui est à l'origine des problèmes rencontrés par l'industrie de l'Union, une analyse supplémentaire a néanmoins été entreprise afin d'évaluer notamment l'évolution postérieure à la PER. Une augmentation des prix à l'importation au cours des six mois qui ont suivi la PER n'infirmerait pas la conclusion énoncée au considérant 302 selon laquelle le ralentissement économique est susceptible d'amplifier l'effet du dumping. La pression escomptée sur les prix s'appliquerait à tous les niveaux, et surtout au niveau de la vente au détail. Compte tenu de ce qui précède, l'allégation selon laquelle l'effet d'une forte baisse de la consommation et du ralentissement économique n'a pas été pris en compte doit être rejetée.
(386)
Une analyse approfondie de la situation de l'industrie de l'Union, du point de vue du changement de modèle d'activité et de l'efficacité, figure dans le document. Il convient d'ajouter, à cet égard, que l'effet du changement de modèle d'activité a été clairement observé dans ce groupe de sociétés, sous la forme d'une amélioration des indicateurs de préjudice. L'amélioration du rapport entre coûts et prix a montré que ce nouveau modèle d'activité s'est construit sur l'efficacité et qu'il est viable. L'allégation selon laquelle le changement de modèle d'activité ne serait pas une preuve de l'efficacité de l'industrie de l'Union doit donc être rejetée.
(387)
Enfin, il y a lieu de rappeler que, contrairement à ce qui est affirmé, l'incidence du changement de modèle d'activité sur la rentabilité, les ventes et la production a été analysée et a été prise en compte dans l'appréciation de l'argument selon lequel l'industrie de l'Union était en proie à des problèmes structurels. De même, comme expliqué au considérant 23, l'analyse a tenu compte du modèle d'activité que constitue l'externalisation. La situation des importateurs et des détaillants a toutefois fait l'objet d'une évaluation dans la section consacrée à l'intérêt de l'Union et toutes les données fournies par le seul producteur ayant coopéré qui a été exclu de la définition de l'industrie de l'Union ont été soigneusement analysées. En ce qui concerne l'allégation non étayée selon laquelle le manque de travailleurs qualifiés serait à l'origine des problèmes rencontrés par l'industrie de l'Union, cet argument a déjà été abordé au considérant 244 et n'a donc besoin d'aucune autre clarification. Compte tenu de ce qui précède, l'allégation selon laquelle la Commission n'a pas tenu compte d'autres facteurs doit être rejetée.
K. INTÉRÊT DE L'UNION
1. INTRODUCTION
(388)
Conformément à l'article 21 du règlement de base, il a été examiné si le maintien des mesures antidumping en vigueur serait contraire à l'intérêt de l'Union dans son ensemble. La détermination de l'intérêt de l'Union repose sur une appréciation de tous les intérêts en cause, c'est-à-dire ceux de l'industrie de l'Union, des autres producteurs de l'Union, des importateurs, des détaillants/distributeurs ainsi que des consommateurs.
(389)
Afin d'apprécier l'incidence d'une prorogation ou d'une abrogation des mesures, la Commission a demandé des informations à toutes les parties intéressées pertinentes. Bien que cela ne soit pas nécessaire d'un point de vue strictement juridique, il a été jugé approprié, en raison de la complexité de l'affaire, de réunir, dans la mesure du possible, des informations supplémentaires dans une perspective plus large que celle généralement adoptée par l'Union. Cela a permis à l'autorité chargée de l'enquête de vérifier la validité des conclusions. En ce qui concerne l'industrie de l'Union, ce sont non seulement les sociétés retenues dans l'échantillon servant à l'enquête au titre du réexamen qui ont été invitées à fournir des données spécifiques, mais également d'autres producteurs de l'Union. En tout, les observations de 14 producteurs de l'Union et les informations fournies par neuf associations de l'industrie de la chaussure ont pu être recueillies. Des questionnaires en vue de l'échantillonnage ont été envoyés à 139 sociétés qui soit étaient connues comme importateurs du produit concerné, soit figuraient dans la liste des importateurs de ce produit jointe à la demande. Plusieurs autres sociétés ont reçu ce questionnaire à leur demande. Vingt et un importateurs ont rempli ce questionnaire et ont exprimé leur volonté d'être inclus dans l'échantillon. Des questionnaires spécifiques aux fins de la présente analyse ont également été envoyés aux associations d'importateurs, ainsi qu'aux grossistes, aux distributeurs et aux détaillants et leurs associations. Huit réponses ont été reçues. Enfin, des associations de consommateurs ont également été contactées sur des sujets bien précis. Trois d'entre elles ont répondu.
(390)
Le fait que la présente enquête soit une enquête de réexamen, c'est-à-dire qu'elle analyse une situation dans laquelle des mesures antidumping sont déjà en vigueur, permet d'apprécier toute incidence négative anormale de ces mesures sur les parties concernées. Sur cette base, il a été examiné si, en dépit des conclusions concernant la continuation du dumping et du préjudice, il existait des raisons impérieuses de conclure qu'il n'était pas dans l'intérêt de l'Union de maintenir les mesures en l'espèce.
2. INTÉRÊT DE L'INDUSTRIE DE L'UNION
(391)
En ce qui concerne l'industrie de l'Union, comme il est indiqué à la section G, points 2, 3 et 4, l'enquête a montré qu'une part importante des producteurs de l'Union a été en mesure de tirer parti de l'institution des mesures. L'effondrement économique établi dans l'enquête initiale et ayant mené à l'institution des mesures antidumping définitives a cessé en même temps que les pertes continues enregistrées en termes de parts de marché, de rentabilité et d'emploi. Cette stabilisation de la situation de l'industrie de l'Union est de fait considérée comme une amélioration importante, étant donné qu'elle montre qu'en relativement peu de temps, une grande partie des producteurs de l'Union ont pu inverser la tendance à la baisse observée avant l'institution des mesures. De fait, le réexamen a révélé qu'il existe encore dans l'Union une importante production/fabrication de chaussures à dessus en cuir, représentant quelque 360 millions de chaussures au cours de la PER et donnant un emploi à près de 260 000 personnes. Il convient de rappeler que ces producteurs, dans leur grande majorité, sont de petites ou moyennes entreprises qui sont vitales pour la prospérité de certaines régions. Ces producteurs ont pour la plupart adopté des modèles d'activité qui ont renforcé leur compétitivité, notamment en montant en gamme, en se concentrant sur des produits à plus forte valeur, en créant des marques, en rationalisant leurs canaux de distribution, ou encore en créant des réseaux de coopération dans leur région ou ailleurs, comme décrit aux considérants 201 et suivants. Quant à la partie toujours importante, quoique décroissante, de l'industrie de l'Union dont la situation a continué de se détériorer sur tous les plans malgré l'institution des mesures, ces dernières lui ont quand même profité dans la mesure où elles l'ont empêchée de se détériorer encore plus rapidement et de faire éventuellement faillite, en lui laissant le temps de s'adapter aux conditions de marché en mutation.
(392)
Par ailleurs, l'enquête a montré que deux ans après l'institution des mesures, l'industrie de l'Union est encore, dans l'ensemble, dans une situation fragile et reste vulnérable à l'effet des importations faisant l'objet d'un dumping, qui entraînent une sous-cotation des prix de l'industrie de l'Union, comme expliqué aux considérants 259 et suivants.
(393)
En résumé, le secteur a tiré parti des mesures et s'est montré capable d'améliorer sa situation et sa viabilité dès que les mesures ont atténué les effets du dumping préjudiciable.
(394)
À cet égard, plusieurs parties intéressées ont affirmé et ont réitéré après la communication des conclusions définitives que les mesures n'ont pas eu l'effet souhaité, à savoir restituer certaines parts de marché ou une partie de la production aux producteurs de l'Union, et qu'elles ont principalement bénéficié aux producteurs de pays tiers. Il convient de noter que, comme le montre le tableau 10, la part de marché de l'industrie de l'Union est restée stable, tandis que la part de marché des importations en provenance d'autres pays a considérablement augmenté. Ces chiffres à eux seuls montrent que l'industrie de l'Union a stabilisé sa position sur le marché depuis l'institution des mesures antidumping. Dans une situation caractérisée par une diminution constante des ventes et des parts de marché, comme indiqué dans l'enquête initiale, une stabilisation à environ 40 % de parts de marché doit être considérée comme une grande victoire pour l'industrie de l'Union. En outre, il est souligné que les mesures antidumping ne sont pas instituées dans le but de créer de l'emploi dans l'Union ou, à terme, de restituer la production à l'Union (ou d'arrêter les importations), mais dans le but de rétablir des conditions de marché équitables entre les produits de l'Union et les importations faisant l'objet d'un dumping. Les mesures antidumping ne sont instituées que dans le but de rétablir des conditions de marché équitables sur le marché de l'Union et, partant, de permettre aux producteurs de l'Union de se redresser en augmentant leurs ventes et/ou leurs prix dans des proportions acceptables. En outre, comme indiqué dans le tableau 8, le prix moyen à l'importation des produits en provenance de pays tiers était bien plus élevé ou bien les importations se sont faites dans des volumes relativement faibles, de sorte que leur effet sur les producteurs de l'Union est beaucoup moins prononcé. En conclusion, les producteurs de l'Union ont tiré parti de l'institution des mesures car ils ont cessé de perdre des parts de marché, ils ont stabilisé leurs volumes de ventes et sont parvenus à accroître leur rentabilité et leurs prix de vente. Compte tenu de ce qui précède, l'argument est rejeté.
(395)
En cas de prorogation des mesures, on peut s'attendre à ce que l'industrie de l'Union continue à tirer parti des mesures, à tout le moins en maintenant sa position de marché relative et en la renforçant dès qu'elle aura surmonté les effets négatifs de la récession. Pendant la crise économique, les mesures permettraient probablement d'amortir l'effet du volume considérable d'importations à bas prix faisant l'objet d'un dumping en empêchant un nouvel afflux d'importations, comme on a pu l'observer avant l'institution des mesures, notamment en 2005 et après l'expiration des contingents. Étant donné que la concurrence s'est accrue dans toutes les gammes de produits, en raison des tendances de la mode, qui ont rendu les types de produits interchangeables, les mesures permettraient également de protéger les produits fabriqués dans l'Union en empêchant les importations faisant l'objet d'un dumping de pénétrer leur segment. De fait, comme il a été établi au cours de l'enquête, certains producteurs des pays concernés ont effectué une montée en gamme en produisant de plus en plus de chaussures moyen de gamme et même haut de gamme. Cela permettrait à l'industrie de l'Union de conserver sa position relative et de préserver ainsi un taux d'emploi élevé.
(396)
On peut également s'attendre, face à l'amélioration des conditions économiques et à l'accroissement de la consommation, à ce que les consommateurs soient disposés à dépenser plus dans la chaussure, et notamment dans la chaussure de plus grande valeur, ce qui profitera à un nombre plus important de producteurs de l'Union. Dans un tel cas de figure, la prorogation des mesures permettrait à un nombre croissant de producteurs de l'Union de (continuer à) développer leur modèle d'activité, leur procédé de production et leurs canaux de distribution et d'améliorer ainsi progressivement leur situation financière, comme cela a été démontré au cours de la période d'enquête de réexamen.
(397)
Si les mesures venaient à expirer, on peut s'attendre à ce que la concurrence déjà féroce, en particulier dans le moyen/bas de gamme, s'intensifie considérablement. On peut s'attendre, en outre, à ce que cette concurrence renforcée sur les prix dans le bas et le moyen de gamme ait un effet direct sur les prix de tous les autres styles de chaussures. Il est très probable que ce phénomène, à son tour, présente également un risque pour les nombreux producteurs de l'Union qui ont réussi à redéfinir leur modèle d'activité et à améliorer leur situation. Comme la situation financière et la rentabilité de ces producteurs ne sont pas suffisamment solides pour résister à la pression exercée sur les prix par les importants volumes d'importations faisant l'objet d'un dumping qui ont, pendant longtemps, entraîné une forte sous-cotation des prix de l'industrie de l'Union, il est très probable que de nombreux autres producteurs soient condamnés à disparaître et que des producteurs de l'Union et des entreprises européennes fournissant des biens et services à l'industrie de l'Union accusent d'importantes pertes en termes d'emploi direct.
3. ANALYSE SUPPLEMÉNTAIRE CONCERNANT L'INTÉRÊT DES FABRICANTS DE L'UNION
(398)
Afin d'avoir un aperçu plus complet de l'intérêt des fabricants de l'Union, au-delà de l'analyse standard de l'incidence sur l'industrie de l'Union dans son ensemble, des informations supplémentaires ont été recueillies auprès des associations nationales de l'industrie de la chaussure et des sociétés qui ont été retenues dans l'échantillon ayant servi à l'enquête initiale. En outre, un producteur ayant coopéré, qui a été exclu de l'industrie de l'Union mais dont l'activité dans l'Union reste néanmoins importante, a fait part de ses observations.
(399)
Les informations supplémentaires recueillies auprès des associations nationales dans le secteur de la chaussure présentent un tableau contrasté, selon qu'il s'agit d'un État membre qui possède une importante production de chaussures ou d'un État membre qui a d'importants intérêts dans l'importation de chaussures. Alors que cinq associations nationales représentant une importante production de chaussures étaient favorables au maintien des mesures, dont elles ont souligné les avantages pour leurs producteurs nationaux, quatre autres associations représentant des pays dans lesquels la production de chaussures a, en grande partie ou entièrement, été externalisée vers des pays tiers ou qui importent d'importants volumes malgré une grande capacité de production, ont déclaré que, d'une manière générale, le maintien des mesures irait à l'encontre de l'intérêt de l'Union. Ces quatre associations représentaient un plus grand nombre de sociétés dont l'essentiel de l'activité est l'importation ou la distribution/vente au détail. Dès lors, il a également été tenu compte de leurs observations dans les considérants traitant des intérêts des importateurs indépendants et des détaillants. Dans l'ensemble, le volume total de production attribué à ces quatre associations était sensiblement inférieur à celui des cinq associations qui ont affirmé que les mesures présentaient un avantage pour les fabricants.
(400)
En outre, les producteurs de l'Union qui ont été retenus dans l'échantillon de l'enquête initiale ont également été contactés afin de compléter le tableau et d'analyser les allégations selon lesquelles l'industrie de l'Union avait disparu et qu'il n'avait donc pas tiré parti de l'institution des mesures. Ce recueil supplémentaire d'informations auprès des producteurs de l'Union retenus dans l'échantillon de l'enquête initiale se justifiait également, du point de vue de l'intérêt de l'Union, car le secteur de la chaussure dans l'Union appartient à un secteur industriel tellement fragmenté et hétérogène que l'échantillon servant à l'évaluation du préjudice est inévitablement réduit.
(401)
Il ressort de l'analyse de la situation des producteurs de l'Union retenus dans l'échantillon pour l'enquête initiale qu'ils ont conservé une importante part de leur production à l'intérieur de l'Union. Dans l'ensemble, ils étaient favorables au maintien des mesures antidumping et ont souligné leur incidence positive sur l'emploi dans l'Union. Dans le même temps, la plupart ont partiellement délocalisé certaines parties de leur production de chaussures vers des pays hors Union, notamment vers l'un des pays concerné, et ont recherché des solutions complémentaires dans le cadre de leur stratégie, afin de renforcer leur compétitivité. Ceux qui ont continué à produire localement dans l'Union sont spécialisés dans les produits haut de gamme, qui sont de meilleure qualité et ont des délais de fabrication relativement courts. Les réponses de ces producteurs de l'Union de l'échantillon constitué pour l'enquête initiale ont confirmé que, comme décrit dans la partie consacrée au préjudice subi par les producteurs de l'Union de l'échantillon, différents modèles d'activité ont été mis en place et certains de ces producteurs de l'Union se sont adaptés à l'évolution du marché de diverses façons, notamment en externalisant une partie de leur production vers des pays tiers et/ou vers d'autres pays de l'Union, en modifiant leurs circuits de vente, en investissant dans la qualité et l'image de marque, etc. Ces réponses ont également confirmé le tableau général décrit plus haut quant aux avantages, pour l'industrie de l'Union, de maintenir les mesures et les inconvénients de les abroger.
(402)
Enfin, pour avoir un tableau complet des intérêts des fabricants dans l'Union, la réponse du producteur exclu de la définition de l'industrie de l'Union a également été analysée. Celui-ci a fourni une réponse globale sur toutes ses activités à l'échelle européenne, ainsi que des réponses spécifiques de ses deux sites de fabrication européens. Ce producteur s'était opposé à la demande de réexamen, car il n'était pas favorable au maintien des mesures antidumping.
(403)
La société a deux sites de production dans l'Union qui sont des sites d'assemblage, qui utilisent des dessus de chaussures fabriqués en Asie. Les volumes de production de ces deux sites ont néanmoins considérablement diminué entre 2005 et la PER. Alors qu'en 2005, les chaussures importées représentaient moins de la moitié des volumes de chaussures vendus par cette société, cette proportion a sensiblement augmenté au cours de la PER, la majorité des chaussures vendues par cette société étant directement achetées en Asie. D'après des informations plus récentes concernant ce marché, cette société réduit encore actuellement ses activités de production dans l'Union, qu'elle remplace par des importations.
(404)
Bien que cette société ait considérablement réduit ses activités de fabrication dans l'Union, il ne s'en est suivi qu'une légère baisse du nombre total de ses effectifs dans l'Union. Il est apparu que, depuis 2005, la société avait augmenté son chiffre d'affaires global et considérablement amélioré sa rentabilité. Elle avait ainsi pu recruter du personnel supplémentaire dans l'Union, dans des domaines autres que la fabrication (administration, design et conception, marketing et ventes, etc.). Il ressort des informations disponibles que, s'il est vrai que les droits antidumping ont eu une incidence négative sur les résultats financiers de cette société, celle-ci n'était pas si importante puisque la rentabilité totale s'est améliorée. L'existence des mesures antidumping ne l'a pas empêchée de continuer à externaliser sa production vers des pays tiers, dont les pays concernés. Par ailleurs, l'institution des mesures ne l'a pas davantage amenée à accroître ses activités de production dans l'Union. Les décisions stratégiques concernant les activités de production semblent donc avoir été motivées par des considérations financières plus larges.
(405)
Si les mesures étaient maintenues, la société continuerait très probablement à être affectée par les droits antidumping, étant donné qu'elle continuera vraisemblablement à importer des pays concernés. L'importance de cette incidence négative des droits continuera très probablement à être mineure, puisque cette société peut diversifier ses sources d'importation, comme elle l'a déjà fait par le passé. En revanche, l'abrogation des mesures profiterait à cette société, qui importe des pays concernés et qui serait, de ce fait, susceptible d'accroître encore sa rentabilité.
(406)
En conclusion, une analyse approfondie d'autres producteurs de l'Union confirme les conclusions générales selon lesquelles les producteurs ont mis en place plusieurs modèles d'activité différents et semblent, pour la plupart, avoir retiré un avantage de l'institution des mesures antidumping, puisqu'ils ont déclaré avoir légèrement amélioré leur situation et accru leur compétitivité en adaptant, notamment, leurs stratégies de production et leurs circuits de vente. Les informations dont on dispose donnent donc à penser que la plupart de ces producteurs continueraient à retirer un avantage du maintien des mesures, du moins en ce qui concerne leur décision de conserver leurs activités de production dans l'Union. Ces producteurs souffriraient, en revanche, de l'abrogation des mesures car les importations faisant l'objet d'un dumping en provenance des pays concernés exerceraient une pression à la baisse sur les prix dans toutes les gammes de leurs produits.
(407)
Il est très probable que les effets négatifs sur certains producteurs ayant externalisé leur production vers les pays concernés restent d'une ampleur non disproportionnée, comme il a été prouvé dans le passé et étant donné que les mesures ne les ont pas empêchés de continuer à externaliser leur production vers les pays concernés. L'incidence des droits antidumping sur ces producteurs dépendra donc essentiellement de leur décision en matière d'approvisionnement. Les sociétés auraient donc la possibilité de contrôler l'incidence des droits antidumping.
4. INTÉRÊT DES IMPORTATEURS INDÉPENDANTS
4.1. Généralités
(408)
L'enquête de réexamen a confirmé que l'on pouvait distinguer deux principales catégories d'importateurs. L'une comprend essentiellement des sociétés qui importent des chaussures dont la production a été externalisée dans des pays tiers et les revendent sous leur propre marque. Ces sociétés maintiennent généralement une part importante de leurs activités dans l'Union, notamment la conception, la recherche et développement et l'achat de matières premières, et ont parfois même leur propre chaîne de distribution. Il s'ensuit que cette catégorie d'importateurs a des activités qui apportent une importante valeur ajoutée à la production sur le territoire de l'Union, où elle emploie généralement un nombre relativement élevé de travailleurs. L'autre catégorie comprend des importateurs qui sont de purs négociants qui se concentrent davantage sur le volume que sur la marque - ils font essentiellement le négoce de chaussures sous une «marque de distributeur». Ces importateurs ont en général de plus faibles coûts structurels et des activités qui génèrent moins de valeur ajoutée dans l'Union.
(409)
Il a été constaté qu'au sein de ces deux principales catégories, il existe différents modèles d'activité. Par exemple, dans la première catégorie, l'on peut distinguer des marques d'origine européenne, mais également des marques non européennes, ainsi que des chaussures de ville et des chaussures de loisirs. Dans la deuxième catégorie, l'on trouve des importateurs qui ont leurs propres magasins de détail, mais aussi des importateurs qui ne vendent qu'à des grossistes/distributeurs. Certaines des sociétés de cette seconde catégorie ne vendront que des chaussures sous une marque de distributeur, tandis que d'autres auront des accords d'approvisionnement spécifiques avec des marques établies, des accords de licence ou des accords d'association.
(410)
Compte tenu de la diversité des importateurs, comme il a été décrit ci-avant, et afin d'obtenir un aperçu aussi complet que possible, la situation des importateurs a été analysée sous différents angles. Tout d'abord, les observations reçues des importateurs et de leurs associations ont été analysées. En plus, des statistiques et des publications pertinentes ont également été consultées et utilisées. Enfin, pour certaines données économiques essentielles, les informations vérifiées de l'échantillon d'importateurs ont été utilisées.
(411)
Comme on l'a déjà dit, pour établir certaines données économiques essentielles, il a été décidé de constituer un échantillon d'importateurs. Il en a été ainsi décidé parce que l'enquête initiale a montré que le nombre d'importateurs ayant coopéré était élevé et que nombre d'entre eux avaient répondu au questionnaire. Il a donc été jugé approprié de procéder par échantillonnage dans le cadre du présent réexamen au titre de l'expiration des mesures.
(412)
Comme il a déjà été dit au considérant 37, sur les 21 importateurs de l'Union qui se sont montrés désireux de coopérer avec l'enquête, huit ont été retenus dans l'échantillon. L'échantillon se composait des cinq sociétés les plus importantes en termes de volumes et de valeur des importations et des reventes dans l'Union, et de quelques importateurs moins importants, afin d'avoir un éventail plus représentatif des parties offrant leur coopération et de la diversité de leurs modèles d'activité, de leurs situations géographiques et de leurs gammes de produits. Les sociétés retenues dans l'échantillon représentaient le nombre maximal d'entreprises pouvant raisonnablement faire l'objet d'une enquête dans les délais impartis. D'après les chiffres disponibles au stade de l'enquête, les importateurs de l'échantillon représentaient près de 18 % des importateurs du produit concerné dans l'Union au cours de la PER. L'une des sociétés de l'échantillon n'a finalement pas répondu au questionnaire, alors qu'elle avait fait part de sa volonté d'être incluse dans l'échantillon, et tous les efforts consentis pour obtenir la coopération de ce petit importateur ont été vains. Cette société a donc finalement dû être exclue de l'échantillon. Les sept autres importateurs de l'échantillon ont pleinement coopéré avec l'enquête et ont renvoyé leur réponse au questionnaire dans les délais.
(413)
Comme indiqué ci-avant, les données agrégées vérifiées des importateurs de l'échantillon ont notamment permis une analyse détaillée de certains paramètres économiques essentiels qui, étant donné le nombre élevé d'opérateurs, ne pouvait raisonnablement être réalisée qu'à partir d'un échantillon. L'analyse de la situation des importateurs ne s'est toutefois pas limitée aux informations fournies dans le cadre de l'échantillonnage. Des articles de la presse spécialisée, des études de marché et des informations obtenues auprès des parties intéressées ont également été pris en considération dans l'analyse de l'intérêt de l'Union. L'utilisation de ces informations a en outre permis de s'assurer que tous les principaux modèles d'activité présents dans ce secteur étaient suffisamment représentés dans le cadre de cette analyse.
(414)
Sur la base des informations vérifiées fournies par les importateurs de l'échantillon et d'autres informations figurant au dossier, il est estimé que l'importation et la revente à des distributeurs/détaillants du produit concerné ont fourni un emploi à quelque 23 000 personnes dans l'Union au cours de la PER.
4.2. Volumes d'importations
(415)
Comme on a déjà pu le voir au tableau 4, les données d'Eurostat montrent que, depuis 2005, les importations du produit concerné ont connu une forte diminution équivalant à environ 90 millions de paires. Au cours de la même période, les importations de chaussures en cuir en provenance d'autres pays sont passées d'environ 43 millions de paires à 201 millions de paires. Il s'ensuit qu'au cours de la PER, le niveau des importations en provenance d'autres pays a dépassé de 4 % celui des importations en provenance de la RPC et du Viêt Nam, alors qu'en 2005, les volumes importés de ces deux pays étaient bien supérieurs (+ 80 %) à ceux importés de tous les autres pays. Les données d'Eurostat indiquent également que, depuis 2005, le total des importations du produit en question a diminué de 11 %.
(416)
Un gros importateur qui a coopéré à l'enquête mais n'a pas participé à l'échantillonnage a déclaré avoir connu une évolution similaire au niveau de ses importations. Cette société a affirmé que ses achats du produit concerné ont baissé de 25 % depuis 2005, tandis que ses importations de chaussures en cuir en provenance d'autres pays ont sensiblement augmenté.
(417)
En ce qui concerne les importateurs de l'échantillon, leurs importations de chaussures en cuir au cours de la période comprise entre 2005 et la PER ont suivi l'évolution suivante en termes de volumes:
Tableau 19
Volume des importations des importateurs de l'échantillon (paires)
2005
2006
2007
PER
RPC et Viêt Nam
29 761 231
30 806 163
26 616 891
29 577 492
Indice
100
104
89
99
Autres pays
13 181 962
16 077 607
22 680 174
28 096 596
Indice
100
122
172
213
(418)
En adéquation avec ces statistiques générales, les importateurs de l'échantillon ont considérablement augmenté leurs achats de chaussures en cuir auprès des autres pays. Les volumes d'importations en provenance de la RPC et du Viêt Nam sont restés relativement stables depuis 2005, malgré une chute en 2007, suivie d'un redressement, au cours de la PER, qui les a ramenés pratiquement au même niveau qu'en 2005. Il s'ensuit qu'en ce qui concerne les importateurs de l'échantillon, le volume global des ventes de chaussures en cuir a augmenté d'environ un tiers depuis 2005, les pays concernés affichant une tendance stable, malgré l'institution des mesures antidumping, et les pays tiers, une tendance à la hausse. Parmi les pays tiers ayant bénéficié de cette hausse des volumes d'importations, l'Indonésie et l'Inde arrivent en tête.
(419)
Les sociétés de l'échantillon présentent une tendance stable en termes d'achats auprès des pays concernés, ce qui ne correspond pas à la tendance observée par Eurostat (une baisse importante). Si l'on regarde l'échantillon de plus près, l'on constate que la stabilité des importations en provenance des pays concernés tient au fait que l'un des plus grands importateurs de l'échantillon a - à contre-courant de la tendance observée non seulement par Eurostat, mais également chez les autres importateurs de l'échantillon - non seulement fortement augmenté ses achats auprès des pays tiers, mais a également, pour répondre à la demande, considérablement accru ses importations en provenance des pays concernés, annulant ainsi la tendance globale à la baisse constatée au niveau de l'échantillon. Compte tenu de ce qui précède, il est conclu que les importations du produit en question au niveau de l'échantillon ont suivi une évolution conforme à l'analyse quantitative des données d'Eurostat, à savoir une baisse générale des importations en provenance des pays concernés.
4.3. Prix d'achat
(420)
Comme le montrent les tableaux 5 et 8, il ressort des données d'Eurostat que les prix moyens à l'importation des chaussures en cuir en provenance tant des pays concernés que des pays tiers sont à la hausse depuis 2005, les prix CAF des chaussures en cuir en provenance des pays tiers affichant même une hausse légèrement plus prononcée que ceux des chaussures en cuir en provenance des pays concernés. Néanmoins, étant donné que l'assortiment des chaussures importées a une incidence importante sur les prix et qu'il est possible qu'il ait beaucoup changé pour tous les pays exportateurs, les prix moyens, qui peuvent être établis à partir des volumes et valeurs déclarés auprès d'Eurostat, ne sont pas nécessairement les plus fiables pour établir les tendances des prix. À cet égard, la tendance des prix des importateurs de l'échantillon peut être considérée comme étant plus significative, car l'assortiment de produits des importateurs a probablement connu des changements moindres, étant donné que ces sociétés sont toutes spécialisées depuis longtemps dans certains types et styles de chaussures.
(421)
Comme il est décrit aux considérants 412 et 408 et suivants, les importateurs de l'échantillon représentent divers modèles d'activité qui se traduisent notamment par des différences importantes au niveau des prix moyens par importateur. En outre, certains de ces importateurs ont vendu des millions de paires par an, tandis que d'autres n'en ont vendu «que» quelques centaines de milliers par an. Enfin, pour certains de ces importateurs, les volumes de vente - et, par conséquent, leur poids dans l'échantillon - ont fortement fluctué tout au long de la période considérée. Pour ces raisons, la Commission a considéré que la moyenne pondérée devait s'accompagner d'une analyse de la moyenne arithmétique afin d'obtenir un aperçu complet des tendances pertinentes.
(422)
Les prix moyens à l'importation des importateurs de l'échantillon au cours de la période comprise entre 2005 et la PER sont les suivants:
Tableau 20
Prix moyens à l'importation des importateurs de l'échantillon (en euros)
2005
2006
2007
PER
RPC et Viêt Nam
CAF: Moyenne pondérée
11,10
11,81
10,24
10,07
Indice
100
106
92
91
CAF: Moyenne arithmétique
10,17
11,42
10,54
10,42
Indice
100
112
104
102
Franco dédouané (10): Moyenne pondérée
11,72
13,43
12,12
11,88
Indice
100
115
103
101
Franco dédouané (10): Moyenne arithmétique
10,74
12,98
12,48
12,30
Indice
100
121
116
115
Autres pays
CAF: Moyenne pondérée
13,11
12,71
10,85
10,46
Indice
100
97
83
80
CAF: Moyenne arithmétique
12,21
12,56
12,59
11,53
Indice
100
103
103
94
(423)
Une analyse des prix CAF à l'importation des produits en provenance de la RPC et du Viêt Nam entre 2005, c'est-à-dire la dernière année sans mesures antidumping, et la PER montre une augmentation de 2 % (moyenne arithmétique) ou une baisse de 9 % (moyenne pondérée). Dans l'ensemble, les données analysées tendraient à indiquer des prix à l'importation stables ou quelque peu à la baisse avant imposition des droits d'importation et des droits antidumping. Dans les deux cas de figure, les prix à l'importation avant dédouanement ont fortement augmenté en 2006 pour ensuite diminuer.
(424)
Dans le même temps, les prix CAF à l'importation de chaussures en cuir en provenance d'autres pays ont chuté dans les deux cas de figure (- 20 % à - 6 %). Par conséquent, l'écart entre les prix à l'importation avant dédouanement des chaussures en cuir en provenance des pays concernés et ceux des chaussures en provenance d'autres pays s'est amoindri et est passé de 2,00 euros la paire à 1,00 euro (en pourcentage: d'environ 20 % à environ 10 % - moyennes arithmétiques) ou de 2,00 euros à 0,50 euro (en pourcentage: d'environ 20 % à environ 5 % - moyennes pondérées). Les droits antidumping ne sont ajoutés que dans le cas de la RPC ou du Viêt Nam. Les prix franco dédouanés moyens (c'est-à-dire les prix à l'importation comprenant les coûts d'importation, les droits d'importation et, le cas échéant, les droits antidumping) des chaussures en cuir en provenance de la RPC et du Viêt Nam, d'une part, et en provenance d'autres pays, d'autre part, peuvent dès lors être considérés comme étant à des niveaux plus comparables. Pour cette raison, les prix des chaussures en cuir fabriquées dans les autres pays deviennent plus attractifs comparés aux prix des chaussures fabriquées dans les pays concernés.
4.4. Prix de revente
(425)
Des informations détaillées concernant les prix de revente des importateurs ont été obtenues auprès de l'échantillon d'importateurs. Les prix de revente du produit faisant l'objet du présent réexamen pratiqués par les importateurs de l'échantillon ont suivi l'évolution suivante:
Tableau 21
Prix de revente moyens des importateurs de l'échantillon (en euros)
2005
2006
2007
PER
Moyenne pondérée
34,62
36,97
33,68
32,28
Indice
100
107
97
93
Moyenne arithmétique
27,09
29,72
28,46
29,24
Indice
100
110
105
108
(426)
Les données ci-dessus indiquent des prix de revente stables ou en légère augmentation au cours de la période allant de 2005 à la PER. En 2006, les prix de revente ont augmenté de 7 % à 10 %, ce qui correspond à la hausse des prix d'achat CAF en 2006 (voir le considérant 422 ci-dessus). Entre 2006 et la PER, les prix de revente ont connu une régression.
(427)
L'enquête n'a fait apparaître aucune information ni aucun élément tendant à indiquer que les prix de revente des autres importateurs auraient suivi une autre direction que celle décrite ci-avant.
4.5. Rentabilité
(428)
En ce qui concerne les importateurs de l'échantillon, la rentabilité a été établie en combinant les prix à l'importation et de revente, dont un bilan est dressé plus haut, et l'évolution des autres facteurs de coût des importateurs. À la suite de la communication des conclusions définitives, certains des importateurs de l'échantillon ont remis en cause leurs propres données sur la rentabilité qui avaient été utilisées et ont demandé que des données révisées soient acceptées. Certaines de ces demandes ont été acceptées et certaines erreurs de transcription ont été corrigées. Le bilan des données relatives à la rentabilité est le suivant:
Tableau 22
Bénéfice moyen réalisé par les importateurs de l'échantillon sur le produit concerné
(bénéfice net avant impôt/chiffre d'affaires)
2005
2006
2007
PER
Moyenne pondérée
36,2 %
18,1 %
20,5 %
20,4 %
Moyenne arithmétique
29,6 %
17,8 %
20,7 %
21,3 %
Remarque: à l'exclusion du bénéfice sur les ventes des importateurs aux consommateurs (ventes au détail).
(429)
Les chiffres susvisés ont été calculés à partir des bénéfices réalisés sur le produit concerné communiqués par les importateurs de l'échantillon. Dans certains cas, les chiffres communiqués ont dû être révisés à la suite de la vérification sur place. Comme indiqué plus haut, suite à la communication des conclusions définitives, quatre importateurs de l'échantillon ont remis en cause l'analyse de leur rentabilité individuelle et ont réaffirmé que des données révisées, comme celles soumises après la vérification sur place, devraient être acceptées. En ce qui concerne l'un des importateurs retenus dans l'échantillon, il est signalé que sa demande concernant les frais VAG a été en partie acceptée et a abouti à la correction d'une erreur de transcription, ce qui a entraîné une légère baisse de la rentabilité de l'échantillon, comme indiqué dans la communication aux parties intéressées. Toutefois, sa demande visant à ce que les frais VAG initialement déclarés soient acceptés et à ce qu'il soit tenu compte, en outre, du montant important des redevances qu'il affirmait devoir payer à sa société liée située en dehors de l'Union a dû être rejetée. En ce qui concerne les frais VAG initialement déclarés, il est apparu lors de la visite de vérification qu'ils avaient été gonflés, puisque la société n'a pas été en mesure de justifier les montants réclamés. Il a donc été procédé à une correction sur la base des documents fournis pendant la visite de vérification. Pour ce qui est des coûts allégués pour les redevances, ce montant n'a été demandé qu'après la visite de vérification et cette demande n'était pas suffisamment étayée. En ce qui concerne le deuxième importateur de l'échantillon, il a également demandé de nouveau que les données de rentabilité révisées reposant sur les bénéfices déclarés dans un formulaire qu'il dit avoir présenté aux autorités américaines soient acceptées. À cet égard, il est signalé que cette société a présenté, pour le produit concerné, un tableau de rentabilité qui a été confirmé lors de la vérification, puisqu'il a pu être totalement rapproché des comptes vérifiés et d'autres données disponibles.
Le document transmis après la vérification faisait seulement état d'un niveau de bénéfice global pour l'«Europe» et couvrait tous les produits, y compris probablement ceux concernés par des opérations effectuées certes en Europe au sens géographique du terme (Suisse, Balkans), mais en dehors des 27 États membres de l'Union. Ce formulaire n'a pas non plus pu être mis en relation avec les données vérifiées sur place et la demande a donc été rejetée. Dans le document qu'elle a envoyé après la communication des conclusions, la société a fourni davantage de détails à ce sujet, mais, du fait de sa transmission tardive et de l'absence d'éléments de preuve, il n'a pas été possible de le prendre en considération. La deuxième demande de cette société concernait certains éléments de coût dont il aurait dû être tenu compte, mais deux d'entre eux n'ont pas pu être rapprochés des informations vérifiées sur place. Toutefois, la Commission a accepté de prendre en considération un troisième élément de coût qui a été contrôlé entièrement lors de la vérification mais qui a été omis dans le tableau. L'incidence sur la rentabilité totale a cependant été limitée. Le troisième importateur n'avait, à l'origine, fourni des données sur ses bénéfices que pour une petite partie de ses opérations dans l'Union. Les données transmises ne pouvaient pas être considérées comme représentatives des opérations de la société dans l'Union en général, étant donné qu'il existait des écarts importants entre les régions en ce qui concerne les coûts et les recettes. Les données sur les bénéfices ont donc été complétées pendant la vérification sur place par les chiffres relatifs au reste des opérations effectuées dans l'Union et basés sur toutes les informations disponibles pouvant être vérifiées. La société a contesté le résultat de ce calcul et a présenté, à l'issue de la visite de vérification, un tableau de rentabilité révisé qui différait du calcul de la Commission sur un seul élément, le coût d'achat. Comme il n'était pas possible de rapprocher le coût d'achat proposé des informations disponibles, contrairement aux coûts d'achat établis par la Commission, le tableau révisé n'a pas été accepté. La demande a donc été rejetée et les données de rentabilité établies pendant la vérification sur place ont été utilisées. Après la communication des conclusions, le quatrième exportateur a contesté ses propres données de rentabilité, qu'il avait pourtant présentées, vérifiées et acceptées sans autre ajustement lors de la visite de vérification sur place, faisant valoir que toute la méthodologie utilisée n'était pas précise. Étant donné que la société n'avait toutefois pas suggéré d'autre méthodologie pour établir la marge bénéficiaire sur le produit concerné, la demande a dû être rejetée comme non étayée.
(430)
Il y a lieu de rappeler que, dans l'enquête initiale, les importateurs ayant coopéré ont indiqué, dans leur réponse au questionnaire, un bénéfice net moyen pondéré de 12 % pour la période allant du 1er avril 2004 au 31 mars 2005. Dans la présente enquête de réexamen, les données vérifiées des importateurs de l'échantillon ont toutefois montré que leur bénéfice moyen pondéré était, en 2005, supérieur à 20 %. L'année 2006 a été marquée par une forte chute de rentabilité de plus de 18 points de pourcentage sur une base moyenne pondérée et de près de 12 points de pourcentage sur une base moyenne arithmétique. Il est apparu que la plupart des contrats de vente avaient déjà été signés avant l'institution des mesures provisoires en mars 2006 et, dans de nombreux cas, les prix de vente convenus ne tenaient pas compte d'une éventuelle institution de mesures antidumping. En conséquence, les bénéfices des importateurs de l'échantillon réalisés sur le produit concerné ont enregistré une diminution en 2006. En 2007 et au cours de la PER, les bénéfices sont repartis à la hausse, mais sont restés de 8 à 16 points de pourcentage inférieurs à ceux réalisés en 2005.
(431)
Étant donné qu'après mars 2006, la plupart des importateurs de l'échantillon ont adapté leurs circuits d'approvisionnement et leur politique de prix au changement de circonstances, c'est-à-dire à l'institution des mesures antidumping, il a été procédé à une analyse plus approfondie des facteurs ayant eu une incidence sur la rentabilité à compter de 2007. Le constat suivant a été dressé. Tout d'abord, tandis qu'en 2006, la chute des bénéfices pouvait être en grande partie attribuée aux droits antidumping, en 2007 et au cours de la PER, d'autres facteurs propres aux sociétés ont aussi eu une incidence négative importante sur les bénéfices des importateurs de l'échantillon. En 2007 et au cours de la PER, certains importateurs de l'échantillon ont vu leurs frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux considérablement augmenter et se traduire par une forte détérioration des marges bénéficiaires brutes. Cet élément a eu une incidence sur le bénéfice établi pour l'ensemble de l'échantillon. Il n'a pas été possible de dégager un motif (par exemple, une hausse des coûts de marketing pour financer des événements sportifs) qui soit commun à tous ces importateurs et qui puisse justifier cette hausse des frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux.
(432)
Dans le même temps, il convient de noter que l'évolution du taux de change de l'euro par rapport au dollar a permis aux importateurs de maintenir leurs coûts d'achat à un bas niveau, y compris les coûts relatifs au produit concerné. À partir de fin 2005 et jusqu'à la fin de la PER, l'euro s'est apprécié de pratiquement 30 % par rapport au dollar et, comme les contrats entre importateurs et fournisseurs sont généralement libellés en dollars et que les importateurs n'ont déclaré que de rares opérations de couverture, ce «gain» a amorti l'effet des droits antidumping et d'autres augmentations de coûts. Sur la base des informations fournies par l'un des importateurs de l'échantillon, les bénéfices réalisés au cours de la PER auraient pu être inférieurs de 6 points de pourcentage si les taux de change étaient restés stables.
(433)
En outre, il a été procédé à une analyse alternative de la rentabilité en faisant la distinction entre les bénéfices réalisés sur la vente de chaussures sous une marque de distributeur et ceux réalisés sur la vente de chaussures de marque. À cette fin, les données vérifiées mises à disposition par les importateurs de l'échantillon ont été complétées par des informations obtenues auprès d'un autre grand importateur de chaussures vendues sous une marque de distributeur qui ne s'est pas manifesté au moment de la constitution de l'échantillon, mais qui a coopéré à l'enquête en communiquant ses observations. Il ressort de ces informations que les bénéfices réalisés au cours de la PER par les importateurs de chaussures commercialisées sous une marque de distributeur étaient, tout en restant élevés (de 11 % à 17 %), généralement beaucoup plus faibles que ceux de la plupart des importateurs de chaussures de marque. Cela confirme les conclusions de l'enquête initiale, durant laquelle cette catégorie d'importateurs avait déclaré réaliser un bénéfice de 17 % en moyenne. Par ailleurs, cette analyse affinée a également montré que la rentabilité des importateurs de chaussures de marque s'est améliorée depuis l'enquête initiale. Lors de cette enquête, ces importateurs avaient déclaré une rentabilité moyenne d'environ 10 %, tandis que les bénéfices réalisés par les importateurs de chaussures de marque retenus dans l'échantillon s'élevaient, au cours de la PER, à plus de 20 %. On peut donc conclure qu'en général, la situation économique du groupe des importateurs de chaussures commercialisées sous une marque de distributeur est, pour l'essentiel, restée identique depuis l'enquête initiale, tandis que celle des importateurs de chaussures de marque semble même s'être améliorée.
(434)
En tout état de cause, quel que soit le cas de figure, les bénéfices réalisés par les importateurs de l'échantillon étaient relativement élevés et n'ont affiché aucune tendance à la baisse après 2006. Il convient également de noter que le niveau global des bénéfices réalisés par les importateurs de l'échantillon, à savoir un niveau toujours supérieur à 10 %, révèle une activité plutôt stable et durable.
(435)
L'enquête n'a fait apparaître aucune information ni aucun élément tendant à indiquer que les bénéfices des autres importateurs auraient suivi une direction différente de celle décrite ci-avant.
4.6. Incidence du ralentissement économique intervenu après la PER
(436)
Étant donné la crise financière et économique mondiale qui a commencé juste après la PER, il a été jugé opportun d'analyser la situation des importateurs au-delà de la PER. Dans plusieurs des observations reçues, il était question de l'impact négatif direct que ce ralentissement économique aurait sur le secteur en aggravant l'incidence des droits antidumping. Sur la base des informations et observations supplémentaires fournies par les parties, d'informations accessibles au public, telles que les données d'Eurostat, d'informations sur le marché, etc., il a été possible de dégager la vue d'ensemble suivante.
(437)
Il ressort des statistiques disponibles que les importations des pays concernés continuent à diminuer, bien que cette baisse soit modérée comparé à celle enregistrée au cours de la période allant de 2005 à la PER (- 15 % après la PER). Dans le même temps, les importations en provenance des pays tiers poursuivent leur progression. En d'autres termes, le transfert de la production des pays concernés vers des pays tiers a toujours lieu. Les données d'Eurostat indiquent de fortes hausses des prix à l'importation, notamment en ce qui concerne les chaussures en provenance des pays concernés (+ 21,5 % par rapport à la PER).
(438)
Les importateurs de l'échantillon, qui ont continué d'accroître leur approvisionnement auprès d'autres pays, au détriment des pays concernés, ont fait état d'une évolution similaire après la PER. Dans l'ensemble, leurs volumes d'importations du produit en question sont restés relativement stables. Les importateurs ont expliqué qu'en raison du délai d'approvisionnement d'environ six mois, les achats réalisés après la PER étaient le résultat de commandes passées avant le début de la crise économique. Le prix moyen, en euros, payé par les importateurs de l'échantillon pour acheter le produit concerné a augmenté d'environ 15 % par rapport à la PER. Selon les importateurs, les raisons en sont, d'une part, l'appréciation du dollar fin 2008 et début 2009, qui a gonflé les coûts d'approvisionnement, libellés en euros, des produits en provenance des pays concernés, et, d'autre part, l'augmentation du coût de production dans les pays concernés, notamment la hausse des coûts de la main-d'œuvre.
(439)
Comme les prix de revente sont demeurés stables ou n'ont que légèrement augmenté, il semble que ce soient les bénéfices réalisés par les importateurs de l'échantillon sur la vente du produit concerné qui en ont à nouveau pâti. En outre, les importateurs ont affirmé que, comme les commandes doivent être passées à l'avance et comme la demande s'est ultérieurement contractée, leurs stocks ont enregistré une hausse considérable. Néanmoins, un calcul des bénéfices réalisés par les importateurs après la PER sur la base des données de prix fournies a montré que la baisse des bénéfices serait très probablement modérée (de 2 points de pourcentage environ), ce qui, dans l'ensemble, représente encore un niveau de rentabilité sain.
(440)
Plusieurs importateurs ont cependant indiqué que, depuis l'automne 2008, la demande des consommateurs a sensiblement diminué et que ce fléchissement ne s'est pas encore reflété dans les volumes d'importations, puisque les commandes ont été passées six à neuf mois plus tôt, c'est-à-dire avant la crise économique. Les importateurs s'attendaient donc à des baisses plus importantes des volumes d'importations la saison suivante. En outre, plusieurs importateurs ont signalé que certaines des principales chaînes de distribution sont devenues insolvables ou connaissent des difficultés financières, ce qui les a amenés à annuler leurs commandes et les contraint à offrir des remises spéciales à leurs clients, leurs stocks ne cessant de croître. Certains importateurs de l'échantillon avaient déjà annoncé d'importants plans de restructuration face à la crise; d'autres ont déclaré s'efforcer, de plus en plus, de maîtriser les coûts par d'autres moyens.
(441)
Il s'ensuit que, jusqu'en juillet 2009, l'impact de la crise sur les volumes d'importations et de ventes était encore limité, étant donné que les commandes avaient été passées avant que la crise ne se ressente au niveau de la consommation et sur la base de prévisions de consommation plus optimistes. En termes de rentabilité, il apparaît que la plupart des importateurs ont, jusqu'à présent, toujours réussi à limiter l'incidence des crises également en adoptant diverses mesures visant à maîtriser les coûts.
4.7. Incidence probable en cas de maintien des mesures
(442)
En cas de prorogation des mesures, il est fort probable que celles-ci affectent les importateurs davantage à l'avenir, car les paramètres économiques ont beaucoup changé: étant donné les hausses récemment observées au niveau des prix d'achat et la baisse générale attendue au niveau de la consommation, l'effet des droits antidumping sera plus palpable qu'auparavant, même si l'évolution du taux de change amortit les hausses du prix d'achat, comme cela a été le cas au cours de la période considérée. En outre, plusieurs importateurs ont indiqué que d'autres augmentations importantes des coûts, par exemple des coûts de la main-d'œuvre, ont eu lieu dans les pays concernés. Globalement, les bénéfices réalisés sur le produit concerné vont probablement diminuer dans un avenir proche, mais ce sera également dû, en grande partie, aux autres hausses de coûts et non aux droits antidumping. Toutefois, comme les importateurs ont, en règle générale, généré des marges bénéficiaires saines, cette baisse ne compromettra probablement pas leur situation.
(443)
Comme c'est manifestement le cas depuis 2005, les importateurs continueront probablement à s'approvisionner auprès des pays tiers ou commenceront à leur acheter des volumes plus importants, étant donné que les droits antidumping auront davantage de répercussions sur eux. Dans le même temps, il est probable que les importateurs tentent de répercuter une plus grande partie de la hausse des coûts généraux sur les détaillants/distributeurs. Néanmoins, étant donné l'importance relative de ces détaillants/distributeurs pour les importateurs (comme expliqué au considérant 472), ces derniers ne répercuteront probablement pas sur leurs clients l'intégralité des éventuelles hausses de coûts. Ce phénomène a également pu être observé entre juillet 2008 et mars 2009.
(444)
L'incidence, sur les importateurs, du maintien des droits antidumping en une période de fléchissement de la demande, de hausse des prix d'achat et de prise de conscience accrue du coût chez les consommateurs variera néanmoins en fonction de la flexibilité de l'importateur. Il convient de rappeler que certains importateurs ont déjà fait preuve d'une grande flexibilité dans leurs stratégies d'approvisionnement et dans leur assortiment de produits (plus de STAF et/ou de chaussures en textile/plastique et/ou d'accessoires). Cela leur permettra d'atténuer l'effet des droits. D'autres importateurs qui ont conservé leurs circuits traditionnels d'approvisionnement dans les pays concernés et qui axent leurs activités sur la chaussure en cuir pourraient, de fait, connaître une baisse globale de rentabilité et/ou des ventes.
4.8. Observations
(445)
Comme indiqué aux considérants 60 et suivants, plusieurs parties intéressées ont réclamé que certains types de chaussures soient exclus de la définition du produit. En outre, la plupart des parties ont avancé que, s'il n'était pas possible de revoir la définition du produit dans le cadre de la présente enquête, leurs types de chaussures importés devraient être exclus des mesures instituées au titre de l'article 21 du règlement de base. Ces affirmations reposent principalement sur l'allégation selon laquelle ces types de chaussures ne seraient pas produits en suffisance (absence de capacités de production et de volonté de produire) dans l'Union, ce qui impliquerait qu'il n'y a pas de concurrence avec l'industrie de l'Union ni de préjudice subi par cette dernière, et que l'environnement économique défavorable est tel que les mesures auraient une incidence de plus en plus négative sur les importateurs, les distributeurs, les détaillants et les consommateurs dans l'Union.
(446)
À cet égard, il est important de souligner que l'existence d'une forte concurrence a été établie entre les importations en provenance des pays concernés et le type de chaussures fabriqué dans l'Union, comme indiqué aux considérants 267 et suivants. Cela signifie également qu'il existe encore une importante production de chaussures en cuir dans l'Union. De façon plus générale, il convient également de noter que la définition du produit ne peut être modifiée, étendue ou réduite dans le cadre d'un réexamen au titre de l'expiration des mesures, quelle qu'ait pu être l'évolution du mode de production dans l'Union durant l'existence de ces mesures.
(447)
En dépit de ce qui précède, la Commission a contacté les associations concernées dans le milieu de la chaussure afin d'avoir une idée plus claire des types/quantités de certaines chaussures fabriquées dans l'Union. Il ressort des informations recueillies que la plupart des chaussures dont il est question dans l'allégation susmentionnée sont (toujours) fabriquées dans l'Union et que le mode de production n'a pas changé de façon significative au cours de la période couverte par les mesures. Les informations recueillies ne permettent pas de déterminer, de façon générale et définitive, si certains types de produits de niche fabriqués dans l'Union couvrent la demande de tels produits.
(448)
La plupart de ces produits sont des produits de niche spécifiques vendus à des consommateurs spécialisés en petites quantités; ils présentent des caractéristiques techniques complexes et de grande qualité et appartiennent à la catégorie de prix élevée: il s'agit, par exemple, de chaussures d'équitation, de chaussures de bowling ou de chaussures à pointures spéciales ou pour pieds étroits. Ces types de produits rentreraient donc, en principe, dans le schéma général de spécialisation des producteurs de l'Union. L'institution ou le maintien des mesures pourrait encourager les producteurs de l'Union à investir à nouveau dans la production de tels types de produits de niche ou à accroître leurs capacités de production existantes. Les producteurs de l'Union n'auraient, sinon, aucun avantage à investir dans de telles lignes de produits. En outre, comme les mesures ne sont pas destinées à arrêter les importations et ne les ont d'ailleurs pas arrêtées en l'espèce, il peut être justifié d'imposer des mesures antidumping également sur ces types de produits de niche, tant qu'une distinction ne peut être clairement établie entre les différents types. En tout état de cause, en ce qui concerne les produits de niche, les données limitées dont on dispose indiquent que leur part dans le total des importations est faible et que, dès lors, l'incidence des mesures sur ces produits n'est pas jugée disproportionnée par rapport à la grande majorité des importations.
(449)
Certains importateurs de chaussures de sport ainsi que leur association ont fait valoir qu'ils n'avaient pas d'alternative d'approvisionnement viable dans l'Union.
(450)
À cet égard, il y a tout d'abord lieu de noter que les informations recueillies auprès des associations nationales de la chaussure donnent à penser qu'il existe encore une importante production de chaussures de sport dans l'Union, bien que l'on ne puisse pas exclure que la demande dépasse l'offre dans ce segment. Même si l'on part de l'hypothèse que la production de chaussures de sport dans l'Union n'est pas suffisante, l'enquête a montré que d'autres sources d'approvisionnement existent, comme l'Indonésie et l'Inde, qui offrent des prix de plus en plus compétitifs, comme on l'a vu précédemment.
(451)
Plusieurs importateurs de l'échantillon, notamment les grandes marques de chaussures internationales, ont fait valoir, en outre, qu'ils entretiennent depuis longtemps des liens stratégiques avec certains groupements d'usines en RPC et au Viêt Nam qui reposent sur des normes sociales, de sécurité et environnementales de qualité, qui ont mis des années à mûrir. Par conséquent, changer de sources en délocalisant la production induirait des coûts élevés et d'importants retards (de 12 à 18 mois).
(452)
Il importe à cet égard de souligner que les mesures antidumping concernées ne sont pas prohibitives; en d'autres termes, l'institution de ces mesures - dans le but de corriger une distorsion de marché - n'a entraîné ni cessation des importations en provenance des pays concernés, ni obligation, qui en résulterait pour les importateurs, de s'approvisionner auprès d'autres pays. Indépendamment de cela, l'enquête a montré qu'il existe un degré important de flexibilité: les importateurs achètent généralement auprès de groupes de fournisseurs dont les sites de production se trouvent dans plusieurs pays asiatiques. Ces groupes sont flexibles et peuvent changer de pays fournisseur s'ils y trouvent un intérêt. Les détails fournis dans le cadre de l'échantillonnage concernant la provenance du produit en question depuis 2005, tels qu'ils sont résumés de façon agrégée au considérant 417, montrent que la plupart des importateurs de l'échantillon ont, dans les 12 à 24 mois, changé de fournisseur pour une grande partie de leurs chaussures en cuir. Un gros importateur ne faisant pas partie de l'échantillon a également fait état d'une augmentation des importations en provenance d'autres pays asiatiques, au détriment des importations en provenance des pays concernés. Les informations figurant au dossier montrent donc que, bien qu'il puisse engendrer des coûts supplémentaires, le transfert de la production d'un pays à un autre n'est pas considéré comme excessivement lourd et semble être une opération relativement répandue. Cet argument est donc rejeté.
(453)
Les associations d'importateurs et certains importateurs ont également avancé que les importateurs n'étaient plus en mesure d'absorber l'effet des droits. Ils ont affirmé qu'au cours de la période allant de 2006 à la PER, l'incidence négative des mesures sur les consommateurs avait été (partiellement) compensée par l'effet de l'évolution des taux de change depuis 2006, mais que le changement observé dans l'évolution du taux de change depuis la fin de la PER rendrait inévitable une hausse de leur prix de revente et entraînerait une augmentation des prix à la consommation si les droits venaient à être maintenus.
(454)
Il est reconnu que l'appréciation de l'euro par rapport au dollar depuis l'institution des mesures antidumping a été importante, comme on l'a également décrit au considérant 432. Effectivement, l'évolution du taux de change a bénéficié aux importateurs du produit concerné dès la fin de 2005 jusqu'à la fin de la PER, puisque les contrats passés avec leurs fournisseurs sont généralement libellés en dollars et que l'euro s'est apprécié de pratiquement 30 % par rapport au dollar au cours de cette période.
(455)
En ce qui concerne l'incapacité alléguée à absorber le droit en raison de l'évolution différente du taux de change observée depuis la mi-2008, qui a entraîné une augmentation des prix des importations libellés en euros, il convient de noter que les marges bénéficiaires réalisées par les importateurs sur la vente du produit concerné sont restées saines au cours de la PER, comme l'analyse de l'échantillon le montre (voir tableau 22), dont il ressort que les importateurs seraient en mesure de continuer à fonctionner de façon viable même si l'évolution du taux change était en leur défaveur pendant une certaine période de temps. En outre, en ce qui concerne l'évolution du taux de change, rien n'indique que l'euro soit en chute libre par rapport au dollar. Au contraire, même si l'euro s'est effectivement déprécié par rapport au dollar entre juillet et novembre 2008, il est reparti à la hausse ensuite. Il est donc hypothétique d'anticiper une dépréciation de l'euro à court et moyen terme. En ce qui concerne les prix au détail des chaussures en cuir, il y a lieu, en outre, de noter qu'il existe plusieurs autres sources d'approvisionnement pour les chaussures en cuir, vers lesquelles les importateurs se tournent de plus en plus. Le dossier ne contient donc aucun élément mettant en évidence la nécessité, pour les importateurs, de répercuter le droit sur les grossistes/détaillants, ce qui se traduirait par d'importantes hausses des prix au détail. Cet argument n'est donc pas convaincant.
(456)
Certains importateurs, appartenant, pour la plupart, au groupe des producteurs de chaussures de marque, ont fait valoir que les mesures nuiraient à l'importante «valeur ajoutée manufacturière» qu'ils apportent dans l'Union grâce à leurs importantes activités dans des domaines tels que le design, la conception, la valorisation de la marque et l'approvisionnement. L'enquête a confirmé, à cet égard, que de nombreux importateurs ne se contentent effectivement pas simplement de vendre des chaussures, mais ont également, dans l'Union, des activités créatrices de valeur ajoutée, telles que celles susmentionnées. Ces activités génèrent un niveau d'emploi élevé.
(457)
Il y a lieu de noter, à cet égard, que les informations fournies par les importateurs de l'échantillon n'ont révélé aucune baisse d'emploi, au sein de ces sociétés, au niveau du personnel affecté à la fabrication du produit concerné au cours de la période allant de 2005 à la PER. Bien au contraire, les chiffres agrégés sur les effectifs des fabricants de chaussures de marque de l'échantillon indiquent plutôt une légère hausse. Cela est dû au fait que les mesures antidumping, conformément à leur finalité, n'ont pas bloqué l'accès au marché de l'Union pour les chaussures en cuir originaires de la RPC et du Viêt Nam, mais ont permis un ajustement des prix afin de rétablir des conditions de marché équitables. Qui plus est, le niveau des droits est en l'occurrence modéré et les importateurs ont en outre la possibilité de changer de pays d'origine - comme ils l'ont d'ailleurs fait dans certains cas. Au vu de ce qui précède, l'argument selon lequel les mesures antidumping compromettraient les emplois de haut niveau que ces importateurs ont générés dans l'Union est rejeté.
4.9. Conclusion
(458)
Compte tenu de l'analyse qui précède, la Commission est parvenue à la conclusion définitive selon laquelle, au cours de la période allant de 2006 à la PER, les mesures antidumping ont eu une incidence sur la situation économique des importateursdu produit concerné dans l'Union, mais que cette incidence n'est pas jugée disproportionnée au vu de la position globalement forte des importateurs sur le marché, qui a été établie lors de l'enquête. La détérioration limitée de la situation économique des importateurs semble s'être poursuivie au cours des neuf mois qui ont suivi la PER. Le secteur est toutefois, de façon générale, en bonne santé et les bénéfices réalisés sur le produit faisant l'objet du présent réexamen restent élevés. Il est dès lors jugé improbable que le maintien des mesures ait un effet défavorable notable sur les intérêts des importateurs.
4.10. Intérêt des distributeurs/détaillants
4.10.1. Généralités
(459)
Les informations disponibles indiquent que, sur le marché du commerce de détail/de la distribution dans l'Union, près de 60 % de l'ensemble des chaussures sont vendus par la distribution spécialisée «traditionnelle», représentée par les grands détaillants, qui importent souvent eux-mêmes les chaussures, et par les «groupements d'achat», et près de 40 % sont vendus par la distribution «non spécialisée», représentée par les supermarchés, les magasins de vêtements et les grands magasins. Il est estimé que le secteur des détaillants/distributeurs dans l'Union emploie près de 140 000 personnes dans la vente du produit concerné aux consommateurs. Il convient de noter que s'il est vrai que, dans les États membres du nord de l'Union, ce sont les gros détaillants qui dominent le marché, dans les États membres du sud de l'Union, en revanche, ce sont souvent des PME.
(460)
Bien que les grandes chaînes de magasins de vente au détail n'aient pas souhaité participer à l'échantillon d'importateurs et n'aient pas répondu au questionnaire détaillé envoyé aux détaillants, un gros importateur/détaillant et un groupe de détaillants ont présenté des observations écrites et ont été entendus, à leur demande. Par conséquent, le seul détaillant dont les réponses ont pu être vérifiées était Clark's, qui a coopéré à l'enquête en sa qualité d'importateur.
(461)
Des réponses au questionnaire destiné aux associations de grossistes, distributeurs et détaillants ont été reçues de l'Association européenne des organisations nationales des détaillants en textile (AEDT), de la Coalition des vendeurs de chaussures de marques européennes (EBFC), du European Outdoor Group (EOG), de EuroCommerce (au nom des secteurs du commerce de détail, de gros et international en Europe), de la Fédération des industries européennes des articles de sport (FESI), de l'Association du commerce extérieur (FTA), de l'association néerlandaise des détaillants dans le secteur du textile, de la chaussure et des articles de sport (MITEX) et de Svenskt Sportforum. Aucune chaîne de supermarchés n'a répondu au questionnaire, bien que Lidl ait fourni des informations sur ses achats et reventes du produit concerné entre 2005 et 2008. Les associations et détaillants susmentionnés se sont opposés aux mesures et à leur éventuelle prorogation, faisant valoir, essentiellement, que ces mesures ont diminué leur rentabilité et contraint de nombreux détaillants à chercher d'autres sources d'approvisionnement. Ils ont également soutenu que la prorogation des mesures nuirait à l'industrie européenne de la chaussure, qui a su s'adapter aux défis et opportunités des marchés modernes qui externalisent la production. Ils ont affirmé que les mesures n'ont pas permis d'éviter la délocalisation massive de la production, qui ne reviendra pas dans l'Union car les producteurs de l'Union ne sont pas en mesure de répondre à la demande d'un large éventail de chaussures de qualité à bas prix.
4.10.2. Prix d'achat
(462)
Pour apprécier l'argument selon lequel l'institution des mesures antidumping aurait entraîné une baisse des marges bénéficiaires, il a tout d'abord été procédé à une analyse des prix d'achat des distributeurs/détaillants du produit concerné par rapport aux prix de vente qu'ils ont appliqués au cours de la période comprise entre 2005 et la PER. Comme décrit au considérant 425, il ressort des réponses au questionnaire transmises par les importateurs de l'échantillon que les prix de revente des importateurs, qui équivalent aux prix d'achat des distributeurs/détaillants, étaient stables ou n'ont que légèrement augmenté au cours de la période comprise entre 2005 et la PER.
4.10.3. Prix de revente
(463)
Ensuite, il a été procédé à un examen de l'évolution des prix de revente et, comme les données communiquées par les détaillants manquaient de précision, des informations ont été recueillies auprès des instituts de statistique d'États membres représentant ensemble 66 % de la population de l'Union. Ces informations semblent indiquer que l'évolution du prix au détail au cours de la période considérée a, de façon générale, été marquée par une très légère tendance à la hausse, comme le montre le tableau ci-dessous:
Tableau 23
Prix moyens à la consommation dans certains États membres (indexés)
2005
2006
2007
PER
Allemagne
«Chaussures»
100
99,2
100,3
100,9
Pays-Bas
«Chaussures»
100
100,7
101,4
103,1
«Chaussures pour enfants»
100
99,3
101,5
100,9
France
«Chaussures de ville»
100
99,9
101,1
101,5
Royaume-Uni
«Chaussures»
100
98,4
99,6
99,5
Espagne
«Chaussures pour femmes»
100
101,9
102,6
103,7
«Chaussures pour hommes»
100
101,6
103,5
104,1
«Chaussures pour enfants»
100
100,9
102,6
103,3
Italie
«Chaussures»
100
100,9
102,0
102,6
Source: instituts nationaux de statistique.
(464)
Les catégories de chaussures susmentionnées, bien que ne correspondant pas exactement à la définition du produit, sont dominées par le produit considéré et les tendances du tableau peuvent donc être considérées comme étant valablement représentatives des prix de vente au détail du produit concerné.
(465)
Les tendances du tableau ont, en outre, été confirmées par plusieurs parties intéressées qui ont affirmé que les prix au détail étaient restés relativement stables sur une plus longue période et, en tout état de cause, tout au long de la période allant de 2005 à la PER. Elles ont expliqué que la stabilité des prix des chaussures au détail sur une si longue période s'expliquait par i) des facteurs de coût favorables tels que le transfert continu de la production vers des pays à bas coûts et l'évolution favorable du taux de change et ii) le principe des «prix-repères» appliqué par les détaillants et le fait que les consommateurs soient disposés à payer. Le principe des «prix-repères» correspond au fait que les chaussures sont généralement vendues à des prix-repères fixes et non à un prix situé entre ceux-ci. Par exemple, si une catégorie de chaussures est vendue à 44,95 euros, la catégorie supérieure sera vendue à 49,95 euros et la catégorie supérieure à cette dernière à 54,95 euros, etc.
4.10.4. Rentabilité
(466)
Comme les informations communiquées par les détaillants n'étaient pas suffisamment détaillées, il n'a pas été possible d'obtenir directement les données sur la rentabilité des détaillants. Toutefois, en comparant l'évolution des prix d'achat des détaillants, telle que décrite au considérant 462, à celle de leurs prix de revente, telle que décrite aux considérants 463 et suivants, il a été constaté qu'aucun signe de resserrement des marges bénéficiaires ne pouvait être imputé à l'effet des droits sur les coûts, car les prix d'achat du produit concerné sont restés stables ou ont enregistré une légère hausse, tandis que les prix de revente ont légèrement augmenté.
(467)
En ce qui concerne le niveau général de rentabilité du secteur de la vente au détail, certains éléments donnent à penser qu'il est plus faible que le niveau des bénéfices réalisés par les importateurs. En outre, d'après la presse spécialisée, certaines régions semblent être particulièrement compétitives et difficiles du point de vue des détaillants (forte concurrence, processus de consolidation sur le marché, forte dépendance vis-à-vis du marché financier, peu enclin à investir, et échecs stratégiques). Dans le même temps, néanmoins, l'une des plus grandes chaînes de vente de chaussures au détail présente sur le marché de l'Union a fait état, dans la presse, de bénéfices record en 2008 et a annoncé des plans d'expansion ambitieux.
(468)
En ce qui concerne la rentabilité globale des détaillants, il y a lieu de noter que l'effet des droits antidumping est, de toute façon, atténué par le chiffre d'affaires réalisé sur leurs autres produits, tels que les STAF, les chaussures en cuir d'autres origines, les autres types de chaussures et les accessoires.
(469)
Enfin, l'argument de la baisse de rentabilité n'a pas été étayé par les détaillants au cours de l'enquête du réexamen et les conclusions de cette enquête ne l'ont pas appuyé. Les informations disponibles révèlent qu'il est plus probable que l'institution des mesures antidumping n'ait eu aucune incidence négative ou alors qu'une incidence limitée sur les détaillants entre 2006 et la PER.
4.10.5. Incidence du ralentissement économique intervenu après la PER
(470)
Les informations limitées dont on dispose sur l'incidence du ralentissement économique intervenu après la PER sur le secteur du commerce de détail de chaussures indiquent un resserrement des marges et un fléchissement de la demande au cours des neuf premiers mois qui ont suivi la PER. Toutefois, ces informations n'ont été fournies que par une société, qui exerce l'essentiel de ses activités dans une région précise, qui est également importateur et qui ne peut donc être considérée comme étant représentative du commerce de détail en général. En outre, la presse spécialisée a fait état d'une forte amélioration de la vente au détail de chaussures dans cette région (volumes des ventes et recettes à la hausse) depuis la mi-2009. Par conséquent, en l'absence d'une coopération représentative du secteur de la vente au détail, aucune conclusion définitive n'a pu être tirée quant à l'incidence exacte du ralentissement économique.
4.10.6. Incidence probable en cas de maintien des mesures
(471)
Étant donné la crise économique actuelle, il est probable que la consommation de chaussures en cuir diminue et que la pression exercée sur les prix par les consommateurs de plus en plus attentifs au prix augmente dans le court à moyen terme. Par ailleurs, les importateurs tenteront probablement de répercuter ne serait-ce qu'une partie de la hausse des prix sur les détaillants. La position inconfortable des détaillants, coincés entre importateurs et consommateurs, pourrait engendrer une situation de plus en plus difficile.
(472)
Ces détaillants/distributeurs qui exercent leurs activités sur des marchés hautement compétitifs et qui s'approvisionnent essentiellement auprès des pays concernés pourraient, dans un tel scénario, se retrouver dans une situation précaire étant donné leurs coûts relativement élevés et leurs marges bénéficiaires nettes relativement faibles. L'abrogation des mesures antidumping imposées sur le produit concerné serait, dans ce scénario, un soulagement pour ces sociétés. Pour les détaillants/distributeurs qui s'approvisionnent également auprès de pays tiers et dans l'Union et qui ont un assortiment de produits plus diversifié, l'incidence d'éventuelles hausses de prix sera probablement diluée dans le chiffre d'affaires. En outre, l'enquête a montré que, bien qu'ils soient dans une position de marché particulière, les gros détaillants et les groupements d'achat au détail sont suffisamment importants pour empêcher les importateurs de répercuter sur eux la totalité des hausses de coûts.
(473)
Pour conclure, les détaillants qui continuent d'importer essentiellement le produit concerné souffriront davantage d'une prorogation des mesures, tandis que les détaillants qui ont un modèle d'activité plus diversifié et plus souple, qui leur permet de changer de source d'approvisionnement et de diversifier leur assortiment de produit, seront probablement moins touchés, bien qu'ils risquent de souffrir davantage qu'au cours de la PER.
4.10.7. Observations
(474)
Il a été avancé que les mesures avaient contraint de nombreux détaillants de rechercher d'autres sources d'approvisionnement. Les informations du dossier montrent que si certains détaillants ont effectivement changé de source d'approvisionnement, aucun détaillant ni aucune de leurs associations n'a déclaré avoir été confronté, à la suite de l'institution des mesures, à une pénurie de l'offre ou même à des difficultés pour trouver d'autres sources d'approvisionnement. Ainsi, s'il est vrai que plusieurs détaillants ont cherché d'autres sources d'approvisionnement compétitives, il ressort des informations qu'ils sont parvenus à en trouver. Bien qu'il soit reconnu que certains détaillants y ont passé beaucoup de temps, cette recherche est considérée comme étant un effet indirect, mais non disproportionné, de l'institution des mesures par rapport aux avantages que cette dernière a apportés aux producteurs de l'Union victimes des importations faisant l'objet d'un dumping.
(475)
Plusieurs parties intéressées ont fait valoir que les facteurs de coût favorables existant au cours de la période considérée, tels que résumés au considérant 465 ci-dessus, n'existent plus. Au contraire, depuis la fin de la PER, l'évolution du taux de change aurait pris une tournure négative et les coûts de production en RPC et au Viêt Nam seraient à nouveau à la hausse. Par conséquent, si les mesures sont maintenues, le secteur de la vente au détail se retrouvera dans une situation difficile et il devra revoir les prix-repères à la hausse. Il en résulterait non seulement une hausse des prix au détail, mais également une baisse du chiffre d'affaires et, compte tenu du coût fixe élevé, une forte diminution des bénéfices.
(476)
Comme indiqué au considérant 454 ci-dessus, il est extrêmement hypothétique d'anticiper une dépréciation de l'euro à court et moyen terme. En outre, si l'on peut dire que la hausse des coûts en RPC ne sera probablement pas sans incidence sur la position des importateurs, cet argument n'est toutefois pas valable pour les détaillants, car les informations du dossier relatives aux prix de vente pratiqués par les importateurs à l'égard des détaillants, au cours de la période considérée et après la PER, montrent que la hausse des prix n'a été répercutée sur les détaillants que dans une mesure limitée. C'est un signe que les détaillants occupent une position généralement forte sur le marché.
(477)
Par conséquent, s'il est reconnu que le principe des «prix-repères» est largement usité dans le secteur de la vente au détail de chaussures et qu'il permet de procéder à de légères hausses de prix qui attirent moins l'attention des consommateurs, rien n'indique, dans le dossier, que les détaillants sont confrontés à une hausse générale importante des prix d'achat du produit concerné. Le dossier ne contient donc aucun élément tendant à prouver qu'ils seraient globalement obligés de relever les prix-repères du produit concerné. En outre, même s'ils avaient à le faire pour certains modèles particuliers, l'effet qui en découlerait pourrait être neutralisé en changeant de sources d'approvisionnement ou d'assortiment de produit. Au vu de ce qui précède, cet argument est rejeté.
4.11. Conclusion
(478)
Pour conclure, sur la base des informations limitées disponibles, rien n'indique que les mesures ont eu un effet défavorable considérable sur la situation financière des distributeurs/détaillants au cours de la période comprise entre 2006 et la PER. Compte tenu des effets probables du ralentissement économique intervenu après la PER, notamment le fait que les détaillants sont coincés entre les importateurs et les consommateurs et les faibles bénéfices qu'ils pourraient réaliser, on ne saurait exclure l'éventualité d'une détérioration de la situation financière des détaillants qui vendent essentiellement le produit concerné. Il convient toutefois de noter que les détaillants sont libres de s'approvisionner ailleurs et de diversifier les produits offerts de sorte à atténuer les effets des droits antidumping sur leur chiffre d'affaires. En général, les détaillants occupent sur le marché une position bien plus favorable que les producteurs de l'Union, car ils bénéficient de la marge de manœuvre décrite ci-dessus, tandis que ces derniers sont totalement exposés à la pression sur les prix exercée par les produits importés faisant l'objet d'un dumping.
4.12. Intérêt des consommateurs
4.12.1. Généralités
(479)
La Commission a contacté 39 associations de consommateurs dans l'Union pour les informer de l'ouverture du réexamen au titre de l'expiration des mesures antidumping. Ces associations ont été explicitement invitées à exposer leur position sur les mesures en vigueur et à communiquer toute autre information susceptible de présenter un intérêt pour l'enquête. Trois organisations de consommateurs se sont proposées comme parties intéressées et ont communiqué des observations par écrit.
(480)
Deux associations nationales de consommateurs ont déclaré être favorables aux mesures antidumping. L'une d'entre elles a précisé que, malgré les mesures en vigueur, les prix des chaussures en provenance des pays concernés restent très bas. Le Bureau européen des unions de consommateurs, le BEUC, s'est dit opposé aux mesures, faisant notamment valoir que les mesures nuisent aux consommateurs.
(481)
À cet égard, l'enquête initiale avait prévu que l'incidence sur les consommateurs serait limitée, en partant de l'hypothèse que les droits relativement modérés se dilueraient au fil des différents stades de la chaîne de distribution et ne seraient pas entièrement répercutés sur les consommateurs. Il a néanmoins été tenu compte du scénario «le plus défavorable», c'est-à-dire d'une entière répercussion sur les consommateurs. À l'origine, la hausse maximale des prix à la consommation a été estimée à 2 %, soit un euro par paire.
(482)
Il ressort effectivement de l'enquête de réexamen que les prix à la consommation des chaussures en cuir n'ont que légèrement augmenté depuis l'institution des mesures (voir les considérants 463 et suivants). La hausse des prix moyens de vente au détail de chaussures communiquée par les instituts nationaux de statistique du groupe d'États membres représentatifs figurant dans ces mêmes considérants et au tableau 23 se situe entre - 0,5 % et + 4,1 %, soit moins que l'inflation annoncée pour cette période.
(483)
Sur la base de l'analyse des prix à l'importation, il a été également établi que les prix des chaussures en cuir en provenance de la RPC et du Viêt Nam sont restés relativement bas, même si on y ajoute les droits antidumping (voir le considérant 422). Il n'apparaît donc pas, au vu des informations figurant dans le dossier, que les mesures ont nui aux consommateurs dans une mesure significative.
4.12.2. Observations diverses
(484)
Plusieurs parties intéressées ont soutenu que les mesures ont nui aux consommateurs et qu'elles ont entraîné des hausses de prix. Certains importateurs ont également avancé que l'incidence des mesures sur les consommateurs deviendrait beaucoup plus visible maintenant qu'ils ne peuvent plus absorber les droits.
(485)
Comme indiqué au considérant 482, il ne semble pas que les droits antidumping aient entraîné une hausse notable des prix au détail. Quant à l'incapacité alléguée des importateurs à absorber les droits, l'analyse portant sur la période postérieure à la PER donne déjà quelques indications. Ainsi, comme expliqué au considérant 438, au cours de la période comprise entre juillet 2008 et mars 2009, les prix d'achat des importateurs ont fortement augmenté, tandis que leurs prix de revente sont restés stables ou n'ont tout au plus que légèrement augmenté. Cela tend à indiquer que les importateurs vont nécessairement devoir répercuter toute hausse des coûts au stade suivant de la chaîne de distribution. Cet argument est donc rejeté.
(486)
Une partie intéressée a affirmé que les mesures entraîneraient/avaient entraîné une réduction du choix de chaussures en cuir proposé aux consommateurs, notamment une pénurie de chaussures en cuir de moyen à bas de gamme à des prix accessibles. Cette observation avait déjà été formulée au cours de l'enquête initiale.
(487)
L'allégation ci-dessus n'a pas été étayée. En outre, étant donné que les prix au détail sont longtemps demeurés stables, il est peu probable que les consommateurs se détournent du produit en question pour des raisons d'évolution de prix. Il convient également de noter qu'à l'exception d'une association qui a affirmé que les mesures entraîneraient une réduction du choix proposé aux consommateurs sans toutefois étayer cet argument, aucun autre détaillant ou association de détaillants ne s'est plaint d'une réduction du choix ou d'une pénurie d'approvisionnement. Même si l'enquête a confirmé que le choix des consommateurs s'est légèrement détourné du produit en question, comme le montrent la faible diminution de la consommation de chaussures en cuir observée au cours de la période considérée et la hausse de la demande de chaussures en textile, ce phénomène peut toutefois être attribué à l'évolution de la mode plutôt qu'à une réduction du choix dans les chaussures en cuir.
5. CONCLUSION CONCERNANT L'INTÉRÊT DE L'UNION
(488)
Il résulte de ce qui précède qu'une part significative de l'industrie de l'Union a amélioré sa situation depuis l'institution des mesures antidumping et a prouvé sa viabilité en adaptant son modèle d'activité aux défis du marché mondialisé. Si les mesures devaient être maintenues, elles laisseraient davantage de temps pour poursuivre ce processus. Si les mesures venaient à être abrogées, la pression en matière de prix exercée par les importations faisant l'objet d'un dumping sur les produits de bas à moyen de gamme aura probablement une incidence aussi sur les produits de la gamme supérieure et, au bout du compte, sur l'ensemble du secteur des chaussures en cuir. Dans un tel cas de figure, il y aura probablement un nombre plus élevé de faillites parmi les producteurs de l'Union, qui, parce qu'il s'agit essentiellement de petites et moyennes entreprises, sont financièrement plus vulnérables.
(489)
Par ailleurs, l'incidence des droits antidumping sur les importateurs, les détaillants/distributeurs et les consommateurs entre 2006 et la PER n'a pas été disproportionnée. À supposer que les mesures soient prorogées et que la demande des consommateurs s'affaiblisse encore en raison de la crise économique, l'incidence des droits antidumping sur toutes les parties prenantes sera, en toute vraisemblance, plus forte qu'auparavant. Toutefois, étant donné la bonne santé générale des importateurs et leur flexibilité démontrée, ainsi que la position généralement forte occupée sur le marché par les détaillants/distributeurs, qui sont en mesure de modifier considérablement leur assortiment de produits, on peut supposer que ces opérateurs ne souffriront pas de façon disproportionnée dans le court à moyen terme. Quant aux consommateurs, il n'y a pas eu de hausse de prix notable à la suite de l'institution des droits antidumping et, compte tenu des résultats de l'analyse portant sur la période postérieure à la PER, rien n'indique que les prix à la consommation augmenteront de façon disproportionnée.
(490)
Pour conclure, l'enquête de réexamen n'a fait apparaître aucune raison impérieuse de ne pas maintenir les mesures antidumping.
L. OBSERVATIONS PRÉSENTÉES PAR LES PARTIES INTÉRESSÉES À LA SUITE DE LA COMMUNICATION DES CONCLUSIONS
(491)
Un certain nombre d'observations ont été reçues à la suite de la communication des conclusions. Aucune n'était toutefois de nature à justifier une modification des conclusions. Les principaux arguments soulevés sont les suivants.
1. INTÉRÊT DE L'INDUSTRIE DE L'UNION
(492)
Après la communication des conclusions définitives, une partie intéressée a affirmé que ce n'étaient pas les mesures antidumping qui avaient aidé l'industrie de l'Union, mais uniquement les efforts de restructuration. Non seulement cette affirmation n'est étayée par aucun autre élément de preuve, mais elle ignore aussi les conclusions objectives de la présente enquête de réexamen. Elle ne tient pas compte notamment de la coïncidence entre l'institution des mesures antidumping et le processus de stabilisation de l'industrie de l'Union. En effet, depuis l'institution des mesures, l'augmentation massive des importations faisant l'objet d'un dumping à bas prix a cessé et la part de marché des importations combinées a baissé de 35,5 % à 28,7 %. Cette diminution des importations faisant l'objet d'un dumping sur le marché de l'Union a atténué la pression sur les prix exercée par ces chaussures à bas prix et a permis à l'industrie de l'Union de poursuivre ses efforts de restructuration.
(493)
Il a également été répété que l'Union ne pouvait pas assurer une production de masse et que, du fait des économies d'échelle qu'elle ne peut donc pas réaliser, elle ne serait pas à même de satisfaire la forte demande de chaussures meilleur marché qui existe sur le marché de l'Union. Tout d'abord, il est souligné que cette affirmation n'a pas été étayée. Ensuite, parmi les producteurs de l'Union, il existe aussi un certain nombre de grands producteurs de chaussures du segment inférieur ayant des prix de vente plus bas, certains d'entre eux ont d'ailleurs été analysés dans l'échantillon. De plus, en ce qui concerne l'allégation selon laquelle l'industrie de l'Union ne serait pas en mesure de fournir les volumes demandés, il convient de noter que l'enquête a montré que la plupart des grands importateurs retenus dans l'échantillon ne commandent pas uniquement auprès d'un seul fournisseur, mais achètent également des volumes relativement plus réduits auprès de plusieurs fournisseurs. Ces éléments, associés aux effets du «modèle de clustering» exposé à la section E.2, dans lequel la main-d'œuvre de plusieurs petites sociétés se combine, devraient logiquement permettre aussi à l'industrie de l'Union de produire des volumes plus importants. Cet argument est donc rejeté.
(494)
Deux parties intéressées ont fait valoir que la situation des producteurs de l'Union externalisant au niveau mondial n'avait pas été analysée aussi en détail que celle des producteurs de l'Union retenus dans l'échantillon. Il est toutefois signalé que l'analyse incluait une évaluation de toutes les parties intéressées dans la mesure où elles avaient coopéré à l'enquête. Par exemple, l'intérêt d'un grand producteur de l'Union, qui a été exclu de la définition de l'industrie de l'Union en raison de ses volumes d'importations (voir considérants 402 et suivants), a été examiné relativement en détail. Il convient de noter aussi que les sociétés de l'Union qui ont externalisé la majeure partie de leur production vers des pays tiers doivent, du point de vue technique, être considérées dans les enquêtes antidumping comme des importateurs et la situation de ces importateurs a été pleinement prise en compte et analysée aux considérants 409 et suivants.
(495)
Une partie a indiqué qu'il y avait eu une évaluation erronée des intérêts des producteurs de l'Union ayant fait partie auparavant de l'échantillon, puisque certains d'entre eux étaient prétendument opposés au maintien des mesures. Cela n'est toutefois pas correct, car même la société qui n'y voyait pas d'avantage pour elle-même a affirmé que les mesures permettaient de freiner les importations faisant l'objet d'un dumping. Une autre société a uniquement indiqué qu'il était difficile pour elle, en période de crise économique, de prévoir l'effet exact que les droits antidumping auraient dans l'avenir, mais celle-ci n'a aucunement indiqué que les droits étaient dénués de fondement. Ainsi, même les parties qui ne mentionnaient pas explicitement qu'elles bénéficiaient directement des mesures ont fait observer que les mesures avaient l'avantage indirect de freiner les importations en provenance de la RPC et du Viêt Nam.
(496)
Il est par conséquent définitivement confirmé que les producteurs de l'Union ont globalement bénéficié des mesures et ont démontré leur capacité à améliorer leur situation une fois que les mesures ont atténué les effets du dumping préjudiciable.
2. INTÉRÊT DES IMPORTATEURS INDÉPENDANTS
(497)
Plusieurs parties intéressées ont critiqué de façon générale le fait que les intérêts de plaignants anonymes étaient protégés, alors que les intérêts des importateurs, d'autres opérateurs économiques et des consommateurs étaient largement ignorés. Il est signalé que l'institution des mesures antidumping a été jugée globalement bénéfique pour les producteurs de l'Union et n'a pas été estimée disproportionnellement négative pour les autres opérateurs concernés. L'allégation de discrimination entre ces parties est donc fermement rejetée, puisqu'un traitement identique a été réservé à l'ensemble des parties à l'enquête et que tous les intérêts des opérateurs économiques ayant coopéré, comme les importateurs, les détaillants, les producteurs de l'Union recourant à l'externalisation et les consommateurs, ont été soigneusement examinés et analysés au cours de l'enquête.
(498)
Plusieurs parties ont fait valoir que les bénéfices des importateurs ne seraient pas suffisamment élevés pour supporter la hausse des coûts d'importation, l'évolution des taux de change, le coût de la réorientation vers d'autres sources d'approvisionnement et les droits antidumping. Cette allégation n'a toutefois pas été suffisamment étayée. Comme indiqué dans le tableau 22, l'ordre de grandeur du bénéfice des importateurs, qui est d'environ 20 %, est tel qu'il semble leur laisser une marge de manœuvre pour supporter les coûts susmentionnés.
(499)
Il a été affirmé que le chiffre de l'emploi donné pour les importateurs, c'est-à-dire environ 23 000 personnes, est trop faible car il n'inclut pas les «emplois à valeur ajoutée» dans l'Union. Cela n'est toutefois pas exact. Le chiffre d'emploi des importateurs a été calculé à partir des chiffres d'emploi vérifiés concernant les importateurs de l'échantillon qui incluaient également les emplois à forte valeur ajoutée, comme la conception, le marketing, la R&D, la valorisation de la marque, etc., imputables au produit concerné. Tous les chiffres d'emploi vérifiés ont été additionnés et mis en relation avec le volume des importations du produit concerné effectuées par les importateurs retenus dans l'échantillon. Ensuite, ce résultat a été extrapolé pour le volume total des importations en provenance des pays concernés. Ainsi, le chiffre d'emploi établi incluait aussi les «emplois à valeur ajoutée» importants dans l'Union.
(500)
Certaines parties ont fait valoir que l'argument selon lequel les importateurs pouvaient facilement changer de sources d'approvisionnement est, dans les faits, incorrect et simpliste. Une partie intéressée a affirmé qu'il n'existait aucune autre source d'approvisionnement. À cet égard, il convient de noter qu'il n'a jamais été indiqué qu'il serait facile de changer de sources d'approvisionnement. La Commission ne nie pas le fait qu'un changement de fournisseurs peut entraîner des coûts supplémentaires et demande du temps et que certains importateurs ont des relations de long terme avec leurs fournisseurs. Sur la base des informations recueillies auprès des importateurs de l'échantillon et d'un autre importateur ne figurant pas dans l'échantillon, il a cependant pu être conclu au considérant 452 qu'il existait un degré élevé de flexibilité et que tout effort supplémentaire nécessaire pour changer de sources n'était pas d'une ampleur telle qu'il empêcherait ces opérateurs de le faire. En effet, ces importateurs ont augmenté nettement leur approvisionnement dans des pays tiers, comme indiqué au tableau 19. La même tendance a été observée pour les importateurs non retenus dans l'échantillon, puisque les données font apparaître une augmentation de 4 points de pourcentage pour les importations en provenance de pays tiers (tableau 7).
(501)
Certaines parties intéressées ont indiqué que le maintien des mesures intensifiera le déclin de l'emploi dans l'Union, certainement en ce qui concerne les importateurs et les détaillants. Cette affirmation n'a pas été étayée par les parties intéressées. De plus, le dossier montre que, pour ce qui est des importateurs de l'échantillon, l'emploi lié au produit concerné a augmenté de 6 % entre 2005 et la PER.
(502)
Il a été avancé qu'une analyse des avantages potentiels d'une levée des mesures pour les importateurs faisait défaut. À cet égard, il est signalé que, selon la formulation de l'article 21 du règlement antidumping de base, l'objet est de déterminer s'il existe des raisons impérieuses de ne pas instituer de mesures antidumping. Dans le cadre d'un réexamen au titre de l'expiration des mesures, l'objet est donc d'analyser s'il existe des raisons impérieuses de ne pas maintenir les mesures; en d'autres termes, les effets négatifs d'une prorogation des mesures doivent être déterminés et comparés aux avantages pour l'industrie de l'Union afin d'évaluer si ces effets négatifs sont disproportionnés. Ainsi, d'un point de vue juridique, le scénario inverse, à savoir autoriser l'expiration des mesures, ne devrait être analysé plus en détail que s'il existait des éléments particuliers dans le dossier indiquant que cela constituerait une charge disproportionnée pour les importateurs, les détaillants ou les consommateurs. Aucun élément de ce type n'a été trouvé. Toutefois, et pour les besoins du raisonnement uniquement, les indications suivantes peuvent être données au sujet des effets probables sur les importateurs, les détaillants et les consommateurs dans le cas d'une levée des mesures. En ce qui concerne les importateurs, l'enquête a montré que leur perte de rentabilité entre 2005 et la PER pouvait être imputée, en partie, aux droits antidumping payés. Si les mesures étaient levées et si tous les autres coûts restaient stables, cet élément de coût disparaîtrait et, à cet égard, les bénéfices pourraient dépasser le niveau d'environ 20 % établi pendant l'enquête. Pour les détaillants, il ne ressort pas clairement des informations figurant au dossier s'ils profiteraient d'une expiration des mesures, car les importateurs de l'échantillon n'ont pas toujours adapté leurs prix de revente en cas de baisse des prix à l'importation, comme le montre la comparaison entre le prix à l'importation moyen arithmétique et le prix de revente moyen arithmétique entre 2007 et la PER.
Pour ce qui est des effets sur les consommateurs, il est encore plus improbable qu'une expiration des mesures entraîne une baisse des prix, puisque les prix au détail sont restés largement stables malgré l'évolution des prix au niveau de l'importation au cours de la période allant de 2005 à la PER. En outre, il est également peu probable que les consommateurs en bénéficieraient indirectement par un choix plus large, étant donné qu'aucun élément du dossier ne démontre que le choix des consommateurs a été affecté par l'institution des droits antidumping. En tout état de cause, tous les arguments susmentionnés ne peuvent modifier les conclusions générales indiquant qu'il n'existe pas de raisons impérieuses de ne pas maintenir les mesures.
(503)
Certains importateurs et leurs associations ont fait valoir que l'incidence de la crise était sous-estimée et que les effets du ralentissement continueront à s'aggraver. Tout d'abord, ces allégations ont été insuffisamment justifiées, puisqu'aucune donnée concrète relative au produit concerné n'a été communiquée. Comme indiqué aux considérants 436 et suivants, l'incidence de la crise a été analysée jusqu'à juin 2009 sur la base des données disponibles, un questionnaire additionnel a en effet été envoyé afin d'examiner spécifiquement cette question. Sur la base des informations recueillies, une analyse prudente des données obtenues a été réalisée et il est clair que celle-ci repose principalement sur les données allant jusqu'à juin 2009. Il ne peut donc pas être exclu que l'incidence de la crise économique sur la consommation et les prix soit plus importante qu'elle n'était jusqu'en juin 2009, mais il peut toujours être conclu que, compte tenu du niveau de bénéfice largement supérieur à 15 %, il est peu probable que les importateurs soient soudainement affectés de manière disproportionnée par l'effet isolé des droits antidumping.
Cela est d'autant plus vrai que la situation sur le marché après juin 2009 a présenté des signaux nuancés, avec des signes d'amélioration dans certains États membres. Par conséquent, il n'apparaît pas à ce stade que l'incidence de la crise ait été sérieusement sous-estimée. Il est signalé en outre qu'en étudiant les données susmentionnées, la Commission est allée bien au-delà de ses obligations juridiques, puisque l'article 6, paragraphe 1, du règlement de base prévoit explicitement que les renseignements relatifs à une période postérieure à la période d'enquête ne sont pas, normalement, pris en compte.
(504)
Enfin, certaines parties ont réitéré leur affirmation selon laquelle certains types de produits devaient exclus des mesures antidumping du point de vue de l'intérêt de l'Union, puisqu'il ne reste dans l'Union qu'une production négligeable de chaussures de sport et d'extérieur, notamment. Il a été allégué que le déclin de la production de l'Union constituait un changement de circonstances qui devait être pris en considération dans le réexamen au titre de l'expiration des mesures. Il est tout d'abord rappelé qu'il n'est pas possible de modifier le champ d'application des mesures dans le cadre d'un réexamen de ce type, conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base, comme cela a été indiqué au considérant 61. Même en supposant que cela soit juridiquement possible, ce qui n'est pas le cas, il est souligné que cette allégation de production en baisse a déjà été présentée lors de l'enquête initiale et a été réfutée aux considérants 28 et 38 du règlement initial. Étant donné que ces parties n'ont pas fourni de nouveaux éléments de preuve pour démontrer dans quelle mesure la production de ces types de chaussures dans l'Union a diminué par rapport à l'enquête initiale, l'allégation est rejetée et les conclusions présentées au considérant 450 sont confirmées.
3. INTÉRÊT DES DISTRIBUTEURS/DÉTAILLANTS
(505)
Une partie intéressée a fait valoir que l'analyse établissait une distinction artificielle entre les importateurs et les détaillants et que l'intérêt des sociétés intégrées devant supporter toute la charge des mesures n'était pas pris en considération. Premièrement, il est noté que la seule société ayant coopéré en qualité de détaillant était, en fait, un importateur/détaillant intégré, comme indiqué au considérant 460, de sorte que la spécificité de ces sociétés intégrées a été représentée à la fois parmi les importateurs de l'échantillon et dans l'analyse des détaillants. Deuxièmement, tous les renseignements fournis par d'autres détaillants qui n'ont pas coopéré pleinement à l'enquête ont également été pris en compte. La Commission a donc examiné et analysé toutes les informations disponibles sur les sociétés intégrées. Au vu de ce qui précède, l'allégation selon laquelle l'intérêt des sociétés intégrées n'a pas été pris en compte ne saurait être retenue.
(506)
Certaines parties intéressées ont exprimé une critique générale alléguant que l'incidence de la mesure sur les détaillants n'avait pas été analysée suffisamment en détail. Cette allégation n'a pas été étayée par des éléments de preuve. Comme décrit aux considérants 459 et suivants, la Commission a essayé, de manière proactive et répétée, de rassembler des informations sur les détaillants, mais, exception faite d'un importateur/détaillant intégré qui a coopéré en qualité d'importateur, aucune chaîne de vente au détail n'a accepté de coopérer entièrement à l'enquête. Malgré la coopération limitée des détaillants, l'analyse a examiné, dans toute la mesure du possible, l'ensemble des informations disponibles sur le secteur du commerce de détail, comme les documents transmis par les parties intéressées, les renseignements fournis lors des auditions, les informations sur les marchés, les études et la presse spécialisée. Au vu de ce qui précède, l'affirmation selon laquelle l'incidence des mesures sur les détaillants n'a pas été analysée suffisamment en détail doit être rejetée.
(507)
Plusieurs parties ont affirmé que la Commission n'avait pas tenu compte des informations publiques concernant la rentabilité des détaillants. Une partie a fait valoir que les données de rentabilité collectées dans les rapports financiers publics des principaux détaillants de l'Union font apparaître une situation très inquiétante qui a été ignorée par l'analyse. Dans le même ordre d'idées, certaines parties ont estimé que les effets aigus de la crise économique sur la vente au détail n'avaient pas été pris en compte. Il a été affirmé que, même si l'une des plus grandes chaînes de commerce de détail de chaussures avait enregistré des bénéfices record en 2008, il s'agissait d'une exception et que les détaillants plus petits souffraient gravement. À cet égard, il est rappelé que la coopération des détaillants a été très limitée, puisqu'un seul détaillant/importateur a pleinement coopéré à l'enquête. De plus, aucune information particulière sur les bénéfices des détaillants en ce qui concerne les chaussures en cuir ou le produit concerné n'a été transmise ni avant, ni après la communication des conclusions. En dépit de cela, la Commission a pris en compte et analysé diverses autres sources d'information, comme les documents transmis par les détaillants, les informations sur les marchés ou les articles de presse, qui ont fait apparaître une grande variabilité des bénéfices dans le commerce de détail: alors que certains détaillants semblaient effectivement avoir subi une baisse de leurs marges et un affaiblissement de la demande, la presse spécialisée faisait état d'augmentation des ventes et des recettes pour d'autres. Ainsi, les informations publiques auxquelles font référence les parties susmentionnées ont bien été examinées, mais se sont avéré ne fournir qu'un tableau partiel; c'est pourquoi diverses autres sources d'informations ont été utilisées qui ont révélé une plus grande diversité des niveaux de bénéfices. Par conséquent, l'incidence du ralentissement économique sur les détaillants a été analysée dans la mesure de possible sur la base des informations disponibles. L'allégation selon laquelle la rentabilité des détaillants n'a pas été correctement analysée doit donc être rejetée.
(508)
Certaines parties ont soulevé des objections au sujet d'une référence au niveau général de rentabilité du commerce de détail et d'un chiffre d'affaires réalisé pour d'autres chaussures, considérant ces éléments comme non pertinents pour l'enquête. Une partie a fait valoir que, si l'autorité en charge de l'enquête indiquait que l'effet des mesures sur les détaillants avait été atténué par les ventes d'autres produits, une analyse similaire devait être effectuée pour les producteurs de l'Union. Il convient de noter que les détaillants et les producteurs de l'Union du produit similaire sont dans une situation différente, puisqu'ils fabriquent principalement des chaussures en cuir, alors que les détaillants ont généralement un éventail plus large d'autres produits. Les conclusions présentées aux considérants 472 et suivants restent donc valables.
(509)
Certaines parties ont remis en cause l'exactitude des chiffres d'emploi de la vente au détail et ont estimé que davantage d'emplois étaient en jeu, sans toutefois étayer cet argument. À ce propos, il convient de noter que le chiffre de l'emploi dans le commerce de détail indiqué au considérant 459 a été calculé sur la base du chiffre d'emploi vérifié - concernant la fonction de vente au détail et imputé au produit concerné - de l'unique importateur/détaillant ayant coopéré. Une estimation a ensuite été obtenue en extrapolant le chiffre d'emploi susmentionné sur la base des volumes vendus par cette société par rapport aux volumes totaux du produit concerné vendus dans le secteur du commerce de détail sur le marché de l'Union. Cette estimation a été vérifiée grâce aux documents transmis par d'autres parties et aux informations sur les marchés qui ont confirmé l'ordre de grandeur établi par la Commission. L'argument susmentionné est donc rejeté.
(510)
Plusieurs parties ont affirmé qu'il était difficile pour les détaillants, en particulier pour les PME, de changer de sources d'approvisionnement, étant donné qu'ils avaient des relations de confiance et de longue date et que les frais et les délais qu'engendre un changement de fournisseurs pouvaient être prohibitifs. Certaines parties ont fait valoir que, dans la situation actuelle de ralentissement économique, les coûts de délocalisation étaient particulièrement difficiles à absorber pour les détaillants. À cet égard, il est admis qu'un changement de fournisseurs pourraient causer des difficultés à certains détaillants en période de crise économique. Toutefois, la Commission n'a pas estimé que les coûts et les délais qu'engendre un changement de sources d'approvisionnement étaient prohibitifs. En effet, les informations recueillies pendant l'enquête ont semblé indiquer que plusieurs détaillants avaient recherché de nouvelles sources d'approvisionnement et en avaient changé sans effet disproportionnellement négatif. L'argument susmentionné ne peut donc être retenu.
(511)
Une partie a indiqué que, en plus des mesures, l'augmentation du coût des chaussures en cuir en provenance de la RPC et du Viêt Nam rendait désormais non compétitif l'approvisionnement dans ces pays. L'argument selon lequel l'approvisionnement dans les pays concernés n'était plus compétitif n'a pas été étayé et ne semble pas être compatible avec la conclusion indiquant que les importations en provenance des pays concernés totalisaient encore une part de marché de 28 % pendant la PER. De plus, l'allégation selon laquelle l'augmentation d'autres coûts dans les pays concernés aurait une influence sur les décisions d'approvisionnement des importateurs corrobore la conclusion de la Commission, exposée aux considérants 402 et suivants, qui indique qu'il semble y avoir d'autres facteurs que le droit antidumping qui influent sur la décision des importateurs/détaillants de changer de sources d'approvisionnement. Comme il y a de nombreux autres facteurs en jeu, il n'est pas possible d'imputer aux mesures l'intégralité de l'effet négatif.
(512)
Plusieurs parties ont allégué qu'il n'avait pas été suffisamment tenu compte du fait que les prix-repères empêchaient de répercuter aux consommateurs les petites hausses de prix. Cette affirmation confirme en effet la conclusion de la Commission indiquant que les augmentations de prix aux détaillants étaient trop faibles pour être transférées dans une mesure significative au niveau des consommateurs. Il est fait référence, sur ce point, au considérant 477.
(513)
Une partie a affirmé que l'analyse n'avait pas pris en considération la rude bataille des prix existant dans le commerce de détail. Cet argument est rejeté puisque la forte concurrence dans ce secteur du commerce a été examinée dans l'analyse, comme décrit au considérant 467.
4. INTÉRÊT DES CONSOMMATEURS
(514)
Plusieurs parties ont fait valoir que les augmentations des prix à la consommation étaient supérieures à celle établie dans l'enquête et que, si les mesures étaient maintenues, ces prix augmenteraient encore. D'autres ont remis en cause l'exactitude des chiffres utilisés par la Commission pour les prix à la consommation alléguant qu'ils ne couvraient pas tous les États membres et incluaient d'autres produits que le produit concerné. Deux parties se sont plaintes du fait que les informations de suivi du secteur sur les prix au détail transmises par l'une d'elles n'avaient pas été prises en considération. Il convient de rappeler à cet égard que toutes les informations communiquées sur les prix au détail ont été analysées durant l'enquête (voir à ce sujet les considérants 463 et suivants).
En fait, la Commission a utilisé un certain nombre de sources pour établir l'évolution des prix de détail, à savoir les renseignements des parties ayant coopéré (prix de revente des grossistes, prix d'achat et de revente de l'importateur/détaillant ayant coopéré et d'autres détaillants ayant transmis des informations), les déclarations de plusieurs parties intéressées indiquant que les prix à la consommation n'avaient pas augmenté ainsi que des informations provenant de sources statistiques. Ces dernières, présentées dans le tableau 23, ont été jugées plus fiables que les informations de suivi du secteur sur les prix au détail susmentionnées pour les raisons exposées ci-dessous. En effet, les données communiquées par cette partie ont été estimées plus limitées et moins représentatives, car elles couvraient seulement une très petite portion de la définition du produit et omettaient un marché de consommation important, le Royaume-Uni, qui est, selon les parties intéressées, un marché de détail très concurrentiel. En revanche, les informations présentées dans le tableau 23 ont été recueillies auprès des instituts nationaux de statistique (y compris pour le Royaume-Uni qui a enregistré une légère baisse des prix à la consommation entre 2005 et la PER) et étaient dominées par le produit concerné. En tout état de cause, les informations fournies par les parties intéressées pendant l'enquête ont fait apparaître des augmentations de prix modérées, voire des diminutions. Les arguments susmentionnés ont dû être rejetés pour ces motifs.
(515)
Une partie a fait valoir que les consommateurs avaient des difficultés à obtenir des produits de bonne qualité à des prix raisonnables. Cet argument n'était pas étayé par des éléments de preuve et est par conséquent rejeté.
(516)
Une partie a avancé que la baisse de la consommation de chaussures en cuir montrait l'incidence négative des mesures sur les consommateurs, sans toutefois justifier cet argument. Comme décrit au considérant 482, les prix à la consommation sont restés largement stables et il n'y a donc pas eu d'incidence négative sur les consommateurs. La Commission a décelé un certain nombre de facteurs ayant conduit à une diminution de la consommation de chaussures en cuir, notamment l'évolution de la mode, et il n'est donc pas possible de conclure que la baisse de la consommation est imputable aux mesures. L'argument susmentionné est donc rejeté.
5. AUTRES OBSERVATIONS REÇUES APRÈS LA COMMUNICATION DES CONCLUSIONS
(517)
Deux parties ont allégué que l'analyse de l'intérêt de l'Union était incomplète puisque les intérêts des prestataires de services logistiques de l'Union n'avaient pas été pris en considération dans cette analyse. Il convient de noter qu'aucun opérateur de ce type ne s'est fait connaître et n'a demandé à ce que son point de vue soit pris en compte; de plus, aucune information n'a été transmise à ce sujet. Ainsi, l'allégation selon laquelle l'analyse de l'intérêt de l'Union est incomplète à cet égard est rejetée. Dans le même ordre d'idées, certaines parties ont affirmé que les effets positifs d'une expiration des mesures devraient être analysés dans le cadre de l'intérêt de l'Union. Pour ce qui est de cette affirmation, il est renvoyé à l'explication donnée au considérant 502 qui indique pourquoi une telle analyse n'est pas jugée nécessaire d'un point de vue juridique dans la présente procédure.
(518)
Les autorités vietnamiennes et l'association des producteurs vietnamiens de cuir et de chaussures ont fait valoir que le maintien des mesures réduit l'effet des programmes d'aide octroyés par l'Union. L'institution ou la prorogation de droits antidumping est une conséquence technique normale du constat que les exportateurs vietnamiens recouraient à des pratiques de dumping préjudiciable. Toute considération politique du type de celle avancée se trouve en dehors du cadre juridique et n'est donc pas pertinente. En outre, il n'y a pas de contradiction entre le fait que l'Union accorde une aide au développement au Viêt Nam dans différents domaines et l'institution de droits antidumping à l'issue d'une enquête approfondie effectuée conformément aux règles commerciales internationales.
M. MESURES ANTIDUMPING DÉFINITIVES
(519)
Compte tenu de ce qui précède, les mesures antidumping instituées sur les chaussures en cuir doivent être maintenues. Toutefois, sans ignorer que la continuation du dumping préjudiciable a été établie et que l'intérêt de l'Union plaide pour l'adoption de mesures, la présente procédure est caractérisée par les éléments particuliers mentionnés aux considérants 324 à 326, qu'il convient de refléter de manière appropriée dans la durée des mesures antidumping. L'enquête a montré qu'il existe une probabilité de continuation du préjudice à court/moyen terme, tant que le processus d'adaptation de l'industrie de l'Union n'est pas achevé. La durée des mesures devrait par conséquent être limitée à 15 mois.
(520)
Conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base, la prorogation des mesures à l'issue d'un réexamen au titre de leur expiration est normalement applicable pour une période de cinq ans, à moins qu'il n'existe des raisons ou circonstances particulières exigeant une période plus courte. Dans la présente procédure, l'enquête a démontré que l'industrie de l'Union avait subi d'importantes modifications au cours de la période considérée. En particulier, il a été établi qu'une partie de ce secteur industriel était en train d'adapter son modèle d'activité avec une hausse des bénéfices qui se rapprochaient de l'objectif fixé sur ce point.Il a été établi également que ce groupe d'opérateurs connaissait une forte expansion à la fois en termes de chiffre d'affaires et de volume, de sorte qu'il absorberait progressivement une large part de l'autre composante du secteur qui ne s'est pas engagée dans une modification radicale de son modèle d'activité.
(521)
Sur la base de ce constat, il est considéré qu'à l'heure actuelle, la probabilité d'une continuation du préjudice ne peut plus être établie en ce qui concerne la période suivant celle visée au considérant 519. Par conséquent, il est jugé inapproprié de proposer, pour les mesures, une durée excédant ladite période.
(522)
Il convient de rappeler que les mesures faisant l'objet du présent réexamen ont été étendues, en vertu du règlement (CE) no 388/2008 (11), aux importations du produit en question, expédiées de la RAS de Macao, qu'elles aient ou non été déclarées originaires de la RAS de Macao. Aucun élément nouveau n'a été apporté à cet égard dans le cadre du présent réexamen. Le droit antidumping définitif de 16,5 % applicable aux importations originaires de la RPC devrait donc être étendu aux importations du même produit expédiées de la RAS de Macao, qu'elles aient ou non été déclarées originaires de la RAS de Macao.
N. DISPOSITIONS FINALES
(523)
Toutes les parties ont été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels il était envisagé de recommander l'institution de droits à l'encontre de la RPC et du Viêt Nam. Conformément aux dispositions du règlement de base, les parties se sont vu accorder un délai pour formuler leurs observations sur les informations communiquées. Les commentaires présentés oralement et par écrit par les parties ont été examinés et, le cas échéant, les conclusions définitives ont été modifiées en conséquence.
Il résulte de ce qui précède que les droits antidumping doivent être maintenus pour quinze mois,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Il est institué un droit antidumping définitif sur les importations de chaussures à dessus en cuir naturel ou reconstitué, à l'exclusion des chaussures de sport, des chaussures à technologie spéciale, des pantoufles et autres chaussures d'intérieur et des chaussures avec coquille de protection, originaires de la République populaire de Chine et du Viêt Nam et relevant des codes NC suivants: 6403 20 00, ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 et ex 6405 10 00 (12).
Les codes TARIC figurent à l'annexe du présent règlement.
2. Aux fins du présent règlement, on entend par:
«chaussures de sport», les chaussures au sens de la note de sous-positions 1 du chapitre 64 de l'annexe I du règlement (CE) no 1031/2008 (13);
«chaussures à technologie spéciale», les chaussures d'un prix CAF à la paire égal ou supérieur à 7,50 EUR, destinées à l'activité sportive, ayant une semelle moulée à une ou plusieurs couches, non injectée, fabriquée avec des matériaux synthétiques conçus spécialement pour amortir les chocs dus aux mouvements verticaux ou latéraux et pourvues de caractéristiques techniques telles que des coussinets hermétiques renfermant des gaz ou des fluides, des composants mécaniques qui absorbent ou neutralisent les chocs ou des matériaux tels que des polymères de basse densité et relevant des codes NC ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98;
«chaussures avec coquille de protection», les chaussures munies d'une coquille de protection, d'une résistance à l'écrasement d'au moins 100 joules (14) et relevant des codes NC suivants: ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 et ex 6405 10 00;
«pantoufles et autres chaussures d'intérieur», les chaussures relevant du code NC ex 6405 10 00.
3. Le taux du droit antidumping applicable au prix net franco frontière de l'Union, avant dédouanement, s'établit comme suit pour les produits décrits au paragraphe 1 et fabriqués par les sociétés énumérées ci-après:
Pays
Société
Droit antidumping
Code TARIC additionnel
RPC
Golden Step
9,7 %
A775
Toutes les autres sociétés
16,5 %
A999
Viêt Nam
Toutes les sociétés
10,0 %
-
4. Le droit antidumping définitif de 16,5 % applicable aux importations de «toutes les autres sociétés» de la République populaire de Chine est donc étendu aux importations des produits décrits au paragraphe 1 expédiées de la RAS de Macao, qu'elles aient ou non été déclarées originaires de la RAS de Macao. Les codes TARIC concernant les importations expédiées de la RAS de Macao sont énumérés à l'annexe du présent règlement.
5. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne. Il est en vigueur pendant une période de quinze mois.
Il est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 22 décembre 2009.