РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 407/2007 НА СЪВЕТА
от 16 април 2007 година
за налагане на окончателни антидъмпингови мерки и за окончателно освобождаване от временни мита върху внос на някои видове замразени ягоди с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основен регламент“), и по-специално член 9 и член 10, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, внесено от Комисията след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 18 октомври 2006 г. чрез Регламент (ЕО) № 1551/2006 (2) („временен регламент“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои замразени ягоди с произход от Китайската народна република („КНР“).
2. Последваща процедура
(2)
След въвеждането на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои замразени ягоди от КНР всички страни бяха уведомени за фактите и съображенията, на които се базира временният регламент. На всички страни бе предоставен период, през който да могат да представят забележките си във връзка с обявената информация.
(3)
Някои заинтересовани страни изпратиха писмени коментари. На онези страни, които пожелаха, също бе дадена възможност да бъдат изслушани. Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима. Представените от страните устни и писмени коментари бяха разгледани внимателно, а временните констатации бяха съответно изменени в случаите, в които бе преценено като подходящо.
(4)
Всички заинтересовани страни бяха информирани за основните факти и съображения, на базата на които се планират налагането на окончателни мерки и освобождаването на сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с Регламент (ЕО) № 1551/2006 (окончателно разгласяване). На заинтересованите страни бе предоставен период, през който да могат да представят забележките си във връзка с обявената информация. Представените от страните устни и писмени коментари бяха разгледани внимателно, а временните констатации бяха съответно изменени в случаите, в които бе преценено като подходящо.
3. Страни по разследването
(5)
Комисията продължи да търси цялата информация, която е преценила като необходима за целите на окончателните си констатации. Освен проверките на място в помещенията на дружествата, посочени в съображение 8 от временния регламент, следва да се отбележи, че след въвеждането на временните мерки бяха проведени допълнителни посещения на помещенията на следните потребители и вносители на Общността:
Вносители/търговци:
-
BS Foods BV, Gennep, Нидерландия
-
Skogsmat AB, Karlstad, Швеция
Потребители/преработватели:
-
Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Австрия
-
Agrana, S.A. Neuilly-sur-Seine, Франция
-
Dairy Fruits A/S, Odense, Дания
-
Groupe Danone, Paris, Франция
-
Materne S.A.S., Limonest, Франция
-
Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Германия
-
Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Германия
-
Yoplait France S.A.S., Boulogne, Франция
4. Период на разследване (ПР)
(6)
Напомня се, че периодът на разследване за дъмпинг и щети („ПР“) продължи от 1 януари до 31 декември 2005 г. Изследването на тенденциите от значение за анализа на щетите обхвана периода от 1 януари 2002 г. до края на ПР („разглеждания период“).
(7)
Една от заинтересованите страни постави въпроса за уместността на избрания период на разследване предвид факта, че 2005 г. не е показателна, тъй като цените на вноса през същата тази година са били необичайно ниски. От друга страна, изборът на ПР е направен в съответствие с член 6, параграф 1 от основния регламент, според който ПР обикновено следва да е не по-кратък от шестте месеца, непосредствено предхождащи започването на процедурата. Поради това при избора на ПР не са взети предвид никакви предполагаеми особености, отнасящи се до 2005 г.; те са проучени в анализа на причинно-следствената връзка.
(8)
Въз основа на посоченото по-горе периодът на разследване (ПР), както подробно е описан в съображение 11 от временния регламент, се потвърждава.
5. Разглеждан продукт и сходни продукти
(9)
Припомня се, че в съответствие със съображение 13 от временния регламент разглежданият продукт са ягоди, сурови или термично обработени във вода или на пара, замразени, със или без добавена захар или други подсладители, с произход от Китайската народна република, които понастоящем могат да бъдат класифицирани с кодове по КН 0811 10 11, 0811 10 19 и 0811 10 90.
(10)
Някои заинтересовани страни потвърдиха, че има значителни разлики по отношение на употребата и качеството между различните видове замразени ягоди. Поради същата причина бе заявено, че замразените ягоди с произход от Китайската народна република не могат да се сравняват с онези, които са произведени от производството на Общността.
(11)
В съображение 15 от временния регламент е заявено, че разследването е показало, че въпреки разликите в сорта, качеството, размера и последващата обработка различните видове на разглеждания продукт, както и замразените ягоди, произвеждани и продавани на пазара на Общността от производството на Общността, притежават едни и същи основни физически и биологични характеристики и по същество са предназначени за една и съща употреба. Следователно те бяха разгледани като един и същи продукт. Искът е отхвърлен, тъй като отправилите го заинтересовани страни не представиха допълнителни доказателства в негова подкрепа и няма нововъзникнали факти.
(12)
При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари относно определението на продукта и сходните продукти съдържанието и временните заключения на съображения от 12 до 16 от временния регламент се потвърждават.
Б. ДЪМПИНГ
1. Третиране според условията на пазарната икономика
(13)
Не е получен никакъв коментар, който да е в състояние да измени констатациите относно статута на пазарна икономика. Следователно констатациите, посочени в съображения от 17 до 26 от временния регламент, се потвърждават.
2. Индивидуално третиране
(14)
Тримата производители износители, на които бе отказано индивидуално третиране („ИТ“), настояха това решение да бъде преразгледано. Припомня се, че въпросните три предприятия не са отговорили на критерии б) и д) съгласно член 9, параграф 5 от основния регламент. Според критерий б) цените и количествата на износ, както и условията за продажба се определят свободно. Според критерий д) естеството на държавната намеса не позволява заобикаляне на мерките, ако отделните износители се ползват от индивидуални митнически ставки.
(15)
Нито един от аргументите, изтъкнати от въпросните три предприятия, не бе в състояние да повлияе на взетото на временния етап решение. В замяна бе разкрито, че разглежданите предприятия са с държавна намеса, която ги е възпрепятствала в свободното определяне на количествата на износ (критерий б).
(16)
Освен това държавната намеса е била в степен, при която заобикалянето на мерките би било вероятно, ако отделните износители се ползват от индивидуални митнически тарифи (критерий д).
(17)
При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари относно заключенията за ИТ последните, посочени в съображения 27 и 28 от временния регламент, се потвърждават.
3. Нормална стойност
(18)
След обявяването на временните мерки не бе получен коментар, който да е в състояние да повлияе на решението Турция да бъде използвана като страна аналог. Следователно решението е потвърдено. Припомня се, че за установяването на нормална стойност вътрешните цени на турските ягоди са били коригирани така, че да вземат предвид тяхното по-добро качество в сравнение с китайските ягоди (виж съображения 39 и 44 от временния регламент).
(19)
При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари относно заключенията за нормалната стойност последните, посочени в съображения от 29 до 42 от временния регламент, се потвърждават.
4. Цена на износ
(20)
При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари относно заключенията за цена на износ последните, посочени в съображение 43 от временния регламент, се потвърждават.
5. Сравнение
(21)
Направено е позоваване на съображение 44 от временния регламент. При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари, които са в състояние да променят заключенията, съдържащи се в споменатото съображение от временния регламент, последните се потвърждават.
6. Дъмпингов марж
(22)
В контекста на посоченото по-горе крайните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Общността без платено мито, са както следва:
Yantai Yongchang Foodstuff 0 %
Dandong Junao Foodstuff 31,1 %
Всички други предприятия 66,9 %
В. ЩЕТА
1. Производство на Общността
(23)
При отсъствието на представени коментари временните заключения относно цялото производство на Общността, както е посочено в съображение 51 от временния регламент, се потвърждават.
2. Определение на „производство на Общността“
(24)
При отсъствието на каквито и да е коментари определението на „производство на Общността“, както е посочено в съображения 52 и 53 от временния регламент, се потвърждава.
3. Представителна извадка за целите на оценката на щетата
(25)
Припомня се, че с оглед на големия брой производители на замразени ягоди в Общността за оценката на щетата бе избрана представителна извадка от осем производители. Една от заинтересованите страни предяви иск, че извадката на производителите на Общността не е представителна, тъй като всички подбрани за целта производители от Общността сe намират в Полша. Бе изтъкнато, че за да е представителна, една извадка, базираща се на най-големия обем производство, трябва да взема предвид и географското местонахождение на производителите.
(26)
Но в съображение 54 от временния регламент се припомня, че изборът на представителната извадка е направен в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент, според който извадка може да бъде подбрана въз основа на най-големия представителен обем на производство, който може разумно да бъде разследван в рамките на наличното време.
(27)
Следователно подбор на извадка въз основа на този метод трябва най-напред да взема предвид представителността от гледна точка на производствения обем. Не се изисква тя да гарантира и определена географска представителност. Подобна възможност би могла да бъде предвидена допълнително, но в никакъв случай не е задължителна.
(28)
Освен това, тъй като производството на замразени ягоди не само по отношение на обема, но и на броя производители е концентрирано до голяма степен в Полша, съображение, отнасящо се до географското местонахождение, в този случай не би попречило на подбора на извадка на базата само на полски производители. Следователно този аргумент се отхвърля.
(29)
При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари подборът на представителната извадка за целите на оценката на щетата, както е посочено в съображения 54 и 55 от временния регламент, се потвърждава.
4. Потребление в Общността
(30)
При отсъствието на каквито и да е коментари изчислението на потреблението в Общността, както е посочено в съображения от 56 до 59 от временния регламент, се потвърждава.
5. Внос в Общността от страните, които са предмет на разглеждане
5.1. Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(31)
При отсъствието на каквито и да е коментари изчислението на обема и пазарния дял на разглеждания внос, както е посочено в съображения 60 и 61 от временния регламент, се потвърждава.
5.2. Цени на внос и подбиване на цени
(32)
Една от заинтересованите страни изтъкна, че за целите на анализа на подбиването на цените би следвало да се направи корекция, която да взема предвид разликите в качеството между замразените ягоди, произведени от производството на Общността, и тези на производителите износители. Бе отбелязано обаче, че на временния етап само някои сделки за продажби на производителите износители са били взети предвид при изчисляване на подбиването на цените. Продажбите на стоки за износ с ниско качество не са отчетени, понеже подобни нискокачествени продукти не са били произведени, нито продадени от производството на Общността. При тези обстоятелства исканата корекция не бе призната. При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари заключенията за цените на разглеждания внос и подбиването на цените, както е посочено в съображения от 62 до 64 от временния регламент, се потвърждават.
6. Състояние на производството на Общността
(33)
Някои заинтересовани страни заявиха, че през 2006 г. цените на производството на Общността са се увеличили с около 1 000 EUR за тон и че това трябва да бъде отразено при анализа на щетата. Въпреки това следва да се припомни, че ПР обхвана интервала от 1 януари до 31 декември 2005 г., както и че периодът, за който подходящите за оценката на щетата тенденции трябваше да бъдат проучени, обхвана интервала от 1 януари 2002 г. до края на ИП. При тези обстоятелства ценовите изменения след ПР не са били взети предвид при анализа на щетата в съответствие с последното изречение на член 6, параграф 1 от основния регламент. Независимо от това значението на увеличаването на цените през 2006 г. е разгледано по-долу в раздел Г. Причинно-следствена връзка (съображения 51-54).
(34)
Нито една заинтересована страна не оспори цифрите, отнасящи се до положението на производството на Общността, нито тяхното тълкуване, представени в съображения от 66 до 85 от временния регламент. Следователно заключенията, както е посочено в споменатите съображения от временния регламент, се потвърждават.
6.1. Данни за производството на Общността в неговата съвкупност
(35)
Нито една заинтересована страна не оспори цифрите, отнасящи се до макроикономическите данни за производството на Общността в неговата съвкупност, нито тяхното интерпретиране, представени в съображения от 86 до 88 от временния регламент. Следователно заключенията, както е посочено в споменатите съображения от временния регламент, се потвърждават.
7. Заключение относно щетата
(36)
Предвид изложеното по-горе се потвърждава, че на производството на Общността е била нанесена материална щета по смисъла на член 3 от основния регламент.
Г. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Коментари от заинтересованите страни
(37)
След налагането на временни мерки различни заинтересовани страни заявиха, че материалната щета, нанесена на производството на Общността, е причинена от други фактори. Част от тези претенции бяха вече надлежно коментирани във временния регламент. Всеки един нов аргумент, когато е преценено за необходимо, е разгледан по-долу.
2. Въздействие на вноса от трети страни
(38)
Бе заявено, че въпросът за вноса от Мароко като причина за щета не е разгледан достатъчно подробно. Една от заинтересованите страни оспори интерпретирането на цифрите в съображение 99 от временния регламент, посочвайки, че мароканската цена, заплатена по време на периода на разследване, е била по-ниска от равновесната цена на производството на Общността. Бе изказано твърдение, че това е допринесло за щетата.
(39)
Припомня се, че таблицата, съдържаща се в съображение 99 от временния регламент, показва, че мароканската цена системно е била много по-висока от цената на производството на Общността. Мароканските износители също са били засегнати от ниските цени на китайския износ и е трябвало да реагират на него чрез намаляване на цените, плащани от Общността. Това се потвърждава от намаляване обема на внос на замразени ягоди с произход от Мароко. Следователно този аргумент се отхвърля.
3. Въздействие на нестабилността на обменния курс
(40)
По време на ПР злотата се обезцени по отношение на еурото. Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че спадът на цените, понесен от производството на Общността, би изглеждал силен, ако изчисленията са били направени в злоти, а не в еуро. Между 2004 и 2005 г. злотата действително е варирала с около 10 %. Въпреки това при оценката на тенденциите на цените на Общността между тези две години спадът на цената в еуро е бил 35 %.
(41)
Предвид разликата между колебанието на обменния курс от около 10 % и спада на цената, възлизащ на 35 %, обезценяването на злотата по отношение на еурото не може да бъде разглеждано като основна причина за спада на цената на производството на Общността. Следователно този аргумент се отхвърля.
4. Въздействие на предполагаеми структурни недостатъци или спекулативни бизнес решения от страна на производството на Общността
(42)
Някои заинтересовани страни доразвиха аргумента, разгледан вече във временния регламент в съображения от 106 до 110, че щетата е била самопричинена заради лоши бизнес решения и структурни трудности, засегнали производството на Общността. За тази цел и в подкрепа на посочените твърдения бяха цитирани доклад на Комисията до Съвета и Европейския парламент за ситуацията в сектора на меките плодове и черешите, предназначени за преработка, и приложения работен документ на службите на Комисията по същата тема (3), както и резолюция на Европейския парламент относно ситуацията по отношение на меките плодове и черешите, предназначени за преработка, приета на 12 октомври 2006 г. (4).
(43)
Следва да се отбележи, че при предварителните си заключения Комисията взе предвид доклада, както се вижда от позоваването в съображение 138 от временния регламент. Въпреки че докладът и резолюцията предоставят важни основни данни за сектора на червените плодове в Общността, следва да се отбележи, че те се фокусират по-скоро върху проблемите на производителите на пресни ягоди, отколкото върху тези на производството на Общността (предприятията за замразени храни). Във всички случаи нито докладът, нито резолюцията стигат до заключението, че проблемите пред производството на Общността се дължат на структурни недостатъци на самото производство на Общността.
(44)
Според други твърдения присъединяването на Полша към ЕС е довело до установяване на полски работници в страни, които предлагат по-високо заплащане, което поставя допълнителни проблеми пред производството под формата на увеличени разходи за труд на вътрешния пазар. Бе изтъкнато още, че в резултат от новите ограничителни мерки по границите производството на Общността не може повече да разчита на по-евтина работна ръка от съседните на ЕС страни, които не са негови членки. Това развитие на нещата е имало съществен отрицателен ефект върху подобно трудоемко производство.
(45)
Възможно е тази ситуация да е довела до увеличаване на разходите за труд на земеделските производители. Въпреки това евентуалното увеличение е пряко свързано с разходите на земеделските производители, а не с разходите на производството на Общността (предприятията за замразени храни). Следователно съществува само частична връзка между увеличените разходи на земеделските производители и разходите на производството на Общността. Освен това, в съответствие с доклада на Комисията и работния ѝ документ, както е посочено в съображение 42, може да се окаже, че въпреки увеличаването на производствените разходи продажните цени на пресните ягоди по-скоро са намалели, отколкото да са се увеличили след присъединяването на Полша към Европейския съюз. Дори и при спад в продажните цени увеличаването на разходите за производителите на пресни ягоди не би могло да се отрази върху производството на Общността. Следователно този аргумент се отхвърля.
(46)
Една от заинтересованите страни изтъкна, че инвестициите и преструктурирането от страна на производството на Общността с цел подобряване ефикасността са се отразили неблагоприятно върху доходността и паричния ѝ поток. Понесените от производството на Общността разходи по отношение на инвестициите обаче не променят факта, че цените значително са паднали до вредно ниво по време на ПР и че именно ниските цени са оказали най-сериозно въздействие върху доходността на производството на Общността. Всъщност направените инвестиции са допринесли за по-голяма рентабилност на производството на Общността, както е посочено в съображение 81 от временния регламент. Следователно този аргумент се отхвърля.
(47)
Освен това бе изтъкнато, че щетата, понесена от производството на Общността, е самопричинена, защото качеството на продукта е било по-ниско от това на продукта с произход от Испания и Калифорния. Тук следва да се отбележи, че както Испания, така и Калифорния произвеждат предимно за пазара на пресни плодове и зеленчуци и че нищо не показва, че производството на Общността е изгубило пазарен дял по отношение на тези производители. През ПР внесените от САЩ замразени ягоди бяха по-малко от 200 тона и не биха могли да окажат каквото и да е сериозно въздействие върху рентабилността на производството на Общността. Следователно този аргумент се отхвърля.
(48)
Във всички случаи, що се отнася до евентуалните структурни недостатъци на производството на Общността, нищо не доказва, че има такива. Следователно тези аргументи се отхвърлят. Заключенията, изложени в съображения от 106 до 110 от временния регламент, се потвърждават.
5. Самопричинена щета вследствие на ценовите нива, определени от производството на Общността
(49)
В контекста на твърдението за спекулативни бизнес решения, взети от производството на Общността, посочено в съображения 108 и 110 от временния регламент, потребител изтъкна, че цените на Общностния пазар не са определени от вноса от Китай, а предимно от производството на Общността, което държи най-големия пазарен дял. Този потребител заяви, че тенденцията към ценови спад е наложена не от дъмпингов внос от Китай, а от самото производство на Общността.
(50)
Ясно е, че през ПР производството на Общността е държало пазарен дял от 59 %, запазвайки по този начин важна роля по отношение определянето на пазарните цени. Същевременно, дори и пазарният дял на производството на Общността да е бил голям, не може да се отрече, че ниските цени на вноса от КНР, подбиващи цените на производството на Общността с 6 %, са оказали отрицателен ефект върху пазарните цени. Този дъмпингов внос оказа цялостен натиск към спад върху цените в рамките на Общността и успя също да увеличи значително пазарния им дял от 4 % през 2002 г. до 20 % през ПР. Следователно аргументът се отхвърля.
6. Цикличният характер на замразените ягоди и въздействието на обема на реколтата
(51)
Замразените ягоди са деликатен земеделски продукт и разследването показва, че наличието на пресни ягоди е от първостепенно значение за определяне на цената на замразените ягоди. Няколко заинтересовани страни заявиха, че особено слабата реколта през 2003 г. е основна причина за щетата, наблюдавана по време на ПР. Някои заинтересовани страни потвърдиха, че цената на ягодите обикновено следва 4-годишен цикъл, по време на който покачване на цената води до свръхпроизводство, а оттам до рязък спад в цените. Бе заявено, че 2005 г. е била най-ниската точка в този цикъл и че особено ниските цени, регистрирани през тази година, са били резултат от това естествено вариране. Ценови колебания е можело да бъдат наблюдавани през периода преди 2002 г. и този аргумент бе подкрепен допълнително от +/- 20-процентното увеличение на цените през 2006 г., т.е. годината непосредствено след ПР.
(52)
Допълнителни анализи на цените на замразени ягоди след разглеждания период показаха, че ценови колебания е имало и през значителен като продължителност период преди 2002 г. Например изобилната реколта през 2001 г. доведе до силен спад на цените. Тези ниски цени на свой ред доведоха до спад в производството на пресни ягоди през следващите години, което позволи на цените отново да се стабилизират. Анализът на тенденциите подкрепя тезата, че цените на разглеждания продукт следват цикличен модел, който силно се влияе от метеорологичните условия и обема на реколтата.
(53)
Необходимо е обаче да се припомни, че обемът на вноса от Китай е нараснал с 380 % при цени, които са спаднали с 38 % през разглеждания период, и че това е оказало значителен ефект върху финансовото състояние на производството на Общността, отчело неприемливи загуби.
(54)
Макар че естественото колебание в цените на замразените ягоди и обемът на реколтата са оказали несъмнено значително въздействие върху цените на производството на Общността, сами по себе си те не могат да бъдат разглеждани като единствена или основна причина за щетата, понесена от производството на Общността.
7. Заключение относно причинно-следствената връзка
(55)
Както е заключено в съображения 97 и 98 от временния регламент, разследването разкри, че е налице причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и щетата, понесена от производството на Общността.
(56)
Разследването показа също наличието на зависимост между цените на производството на Общността и ценовите колебания, свързани с цикличния характер и сезонното вариране в реколтата. Това заключение се опира на данни, събрани преди и по време на разглеждания период, както и на събитията, наблюдавани след ПР.
(57)
Въпреки че и тези циклични изменения може да са утежнили финансовото състояние на производството на Общността, размерът в спада в цените на производството на Общността и неблагоприятната тенденция, отразена в анализа на състоянието на производството на Общността, както е посочено в съображения от 66 до 85 от временния регламент, не могат да бъдат отдадени единствено на „естествените колебания“. Анализът на въздействието на цикличния характер на продукта и обема на продукцията следователно не подкрепя аргумента, че тези фактори са оказали достатъчно голямо въздействие, което да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и щетата, понесена от производството на Общността.
(58)
Въз основа на изложеното по-горе и при отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари относно причинно-следствената връзка заключенията в съображения от 113 до 114 от временния регламент се потвърждават.
E. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
1. Общи положения
(59)
Бе извършен анализ, за да се определи дали в контекста на коментарите и допълнителните елементи, предоставени от заинтересованите страни след налагането на временните мерки, временното заключение, според което налагането на мерки не е в ущърб на интереса на Общността, остава в сила. Както на временния етап, определянето на интереса на Общността бе базирано на оценка на различните съставящи го интереси, т.е. интересите на производството на Общността, на вносителите, преработвателите/потребителите и земеделските производители.
(60)
Комисията се свърза с голям брой заинтересовани страни, за да поиска мненията им. Освен производството на Общността, тя изслуша представителите на всички основни марки на пазара, както и асоциациите, защитаващи интересите на потребителите; бяха извършени допълнителни проверки на място.
2. Интерес на Общността и преработвателния сектор
(61)
На предварителния етап разследването показа, че производството на Общността се осъществява от голям брой производители от промишлеността за замразени храни, които осигуряват работа на около 2 700 души за производството и продажбата на разглеждания продукт. Съществува и частична взаимозависимост между състоянието на промишлеността за замразени храни и земеделците, които снабдяват с ягоди, тъй като последните отглеждат само сорта, предназначен за замразяване, а производителите на замразени плодове и зеленчуци представляват основния пазар за този продукт.
(62)
Припомня се, че производителите от Общността са понесли значителна щета през разглеждания период и са докладвали за загуби от 12,5 % вследствие на дъмпинговия внос. Тези загуби са отчетени въпреки факта, че производството на Общността е намалило цените, които е плащало на земеделците срещу пресни ягоди. Тази цена е била по-ниска от производствените разходи и следователно би била неустойчива както за земеделците, така и за производството на Общността в дългосрочен план. Ако цените на замразени ягоди отново паднат под непричиняващото щети ниво, последиците ще са двойни. Производството на Общността ще понесе финансови загуби и ще се изложи на риска да остане без снабдяване с пресни ягоди в дългосрочна перспектива, тъй като цената, която то би било в състояние да плати на земеделците, ще е толкова ниска, че последните биха могли да спрат да произвеждат този продукт. Припомня се, че през 2002 г. в Полша броят на търговските производители на пресни ягоди е изчислен на 96 700, от които около 80 000 са отглеждали ягоди, предназначени за преработка. Дори и да е възможно този брой да е намалял в резултат на консолидирането, наблюдавано в сектора, все пак е ясно, че отглеждането на ягоди представлява важна стопанска дейност за много земеделски производители. Отглеждането на ягоди в Полша е от ключово значение за редица региони в страната, които са изправени пред висок процент на безработица, и неналагането на мерки би увеличило още повече този процент. Счита се, че тези земеделци не могат да преминат към отглеждането на друга култура, тъй като почвата в тези региони е подходяща най-вече за отглеждането на ягоди.
(63)
Както е посочено във временния регламент (съображение 139), цените, плащани на земеделците от 2004 г. насам, са били толкова ниски, че не са покривали производствените разходи.
(64)
Освен това, предвид доклада на Комисията, посочен в съображение 42, полските земеделски производители на ягоди представляват фрагментарно производство и няма вероятност да могат да излязат на други пазари освен на пазара на местните производители на замразени плодове и зеленчуци. Като последица влошаването на финансовото състояние на сектора, произвеждащ замразени плодове и зеленчуци, би оказало сериозен ефект върху земеделците. Фактът, че след ПР пазарните цени отново са се покачили до безопасни нива и че вносът от Китай е спаднал, може да породи известно съмнение относно необходимостта от мерки за подобряване на ситуацията на производството на Общността, но нищо не показва, че това покачване ще се задържи устойчиво или дългосрочно във времето.
(65)
При това положение е ясно, че производството на Общността и земеделските производители несъмнено биха извлекли ползи от приемането на антидъмпингови мерки, както и че тези мерки биха имали стабилизиращ ефект върху пазара на Общността. Внос на ягоди с произход от КНР не би подбил цените на замразените ягоди. По този начин производителите от Общността биха могли да повишат цените си и да получат разумен марж на печалба. Това по всяка вероятност ще окаже положително въздействие върху преработвателния отрасъл. Следователно се заключава, че налагането на мерки би било в интерес на производството на Общността и на земеделските производители на ягоди.
3. Интерес на несвързаните вносители
(66)
Освен заключенията на временния етап на разследването Комисията направи посещение на още два вносителя на разглеждания продукт. Тези вносители внасят разглеждания продукт от КНР, въпреки че всеки един от тях същевременно продава ягоди, произведени в ЕС, които представляват между 50 и 60 % от съответните им изкупувания. Следва да се отбележи обаче, че търговията със замразени ягоди е само част от търговската им дейност и представлява между 30 и 50 % от целия им оборот. Техният внос от КНР представлява около 14 % от целия внос на разглеждания продукт. Следователно вносителите се считат за представителни. И двата вносителя се обявиха против антидъмпинговите мерки. Според разследването търсенето на замразени ягоди най-вероятно няма да се промени, тъй като то се определя от потребителските предпочитания, които няма да бъдат засегнати от въвеждането на антидъмпингови мерки. Като последица от това вносителите не рискуват по-високите цени да им се отразят неблагоприятно, тъй като биха могли да продължат да внасят същите количества както по-рано, и по всяка вероятност ще могат да прехвърлят върху потребителите сериозна част от допълнителните разходи за замразени ягоди. Това се потвърждава от факта, че ценовите разлики в миналото не са засегнали продажните цени и маржовете на печалба на вносителите, тъй като са се запазили относително стабилни.
(67)
Временното заключение, направено във временния регламент, т.е. че не се очаква повишените цени на вноса да окажат сериозен ефект върху вносителите, се потвърждава.
4. Интерес на различните потребители
4.1. Ниво на сътрудничество
(68)
Както е отбелязано в съображение 127 от временния регламент, в самото начало реакцията на потребителите и преработвателите бе слаба. На временния етап от процедурата Комисията срещна трудности при събирането и проверката на данните, които биха могли да аргументират исканията на потребителския бранш. След публикуването на временния регламент Комисията поднови усилията си в насърчаване на сътрудничеството. Бяха осъществени допълнителни посещения с цел проверка в сградите на осем потребителски предприятия. Данни, позволяващи да се направи съдържателна оценка на въздействието, се получиха от пет от тях. Бяха събрани допълнителна информация и данни. Опирайки се на тези допълнителни сведения, службите на Комисията предприеха нов анализ на евентуалния ефект от налагането на мерки върху потребителите в Общността.
(69)
Една от заинтересованите страни изтъкна, че това сътрудничество не би следвало да се вземе предвид, тъй като данните не са представени в сроковете, определени от известието за започване на процедура. Във връзка с това следва да се отбележи, че съдействащите предприятия са заявили интереса си от участие в процедурата и са предоставили коментари относно временните мерки в съответствие с основния регламент.
(70)
Проверената на място информация засяга около 9 % от общото потребление в Общността. Освен това имаше представители на различните потребителски отрасли: производители на ягодови заготовки, използвани като основа за други продукти (напр. кисели млека), производители на кисели млека, както и производители на ягодово сладко. В крайна сметка съдействащите асоциации представляват близо 80 % от потреблението на замразени ягоди в Общността. Подобна степен на представителност съответства на общата практика. Следователно аргументът, че липсва представителност, се отхвърля.
4.2. Въздействие на мерките върху цената
(71)
Потребителският бранш изтъкна, че Комисията трябва да оцени въздействието на мерките, анализирайки не само евентуално покачване на цените на внесените от Китай ягоди. Мерките биха имали сериозен ефект върху по-голямата част от пазара, дори и за замразени ягоди с друг произход.
(72)
Задълбоченото разследване показа, че по всяка вероятност мерките ще предизвикат покачване на цените в по-общ план, което няма да се ограничи до 34,2 % (ниво на временното мито) за ягодите от Китай. Те също биха могли да доведат до по-висока цена за производството на Общността с около 19 %, до изчисленото ниво, при което няма щети. Подобно цялостно покачване на цените може да се окаже неизбежно, тъй като, за разлика от другите сектори и с оглед на ограниченията, налагани от метеорологичните условия и обема на реколтата, прибягването към стратегии като пазарно разширяване по отношение на обема не би било решение за производството на Общността. В крайна сметка, тъй като производството на Общността и вносът от Китай, взети заедно, представляват около 80 % от потреблението в Общността, твърде вероятно е други страни, изнасящи замразени ягоди към Общността, да повишат цените си, за да следват „лидерите в цените“.
(73)
По отношение на дейностите, при които се използват ягоди, при тези обстоятелства налагането на мито на нивото, определено от временните мерки, би довело до повишаване средно с около 6 % на разходите на производствените фактори за потребителите. Немалко потребители биха били изправени пред загуби. Заключенията са направени въз основа на дейности, свързани с ягодите, тъй като разследването се фокусира върху замразените ягоди (разглеждания продукт) и не засяга другите дейности на предприятията. За изготвянето на анализ на щетата и дъмпинга трябва да се гарантира, че е направено сравнение между аналогичните дейности, т.е. дейности, свързани с продукта, обект на разследването.
Таблицата по-долу показва въздействието върху разходите на проверените потребители:
Предприятие
Реална печалба (ПР) 2005 г. (5)
Печалба на база 2005 г. (ПР), ако цените на ягодите с всякакъв произход се повишават в съответствие с формулата, описана в съображение 74, а препродажните цени не се изменят (5)
Печалба, както е описано в предходната колона, но на базата на декларираните реални (или увеличени) препродажни цени за 2006 г. (5)
Дял на ягодовите продукти в оборота на предприятието (2005 г.)
Процент печалба на предприятието като цяло (2005 г.)
Предприятие А
Между 2,0 % и 4,0 %
Между - 4,0 % и - 6,0 %
Между - 3,0 % и - 5,0 %
Между 25,0 % и 30,0 %
Между 2,5 % и 5,0 %
Предприятие Б
Между 1,0 % и 2,5 %
Между - 1,0 % и - 2,5 %
Около 0 %
Между 12,0 % и 17,0 %
Между 4,0 % и 5,5 %
Предприятие В
Около 0 %
Около - 1,0 %
Между 2,0 % и 4,0 %
Между 5,0 % и 10,0 %
Около 0 %
Предприятие Г
Между 12,0 % и 14,0 %
Между 4,0 % и 8,0 %
Между 3,0 % и 5,0 %
Между 10,0 % и 15,0 %
Между 5,0 % и 8,0 %
Предприятие Д
Между 3,0 % и 5,0 %
Между - 4,0 % и - 6,0 %
Между - 7,0 % и - 9,0 %
Между 18,0 % и 23,0 %
Около 1,0 %
(74)
От покачването на цените на ягодите най-засегнати биха били съдействащите производители на заготовка и сладко от ягоди. Това се дължи на факта, че ягодите са несъмнено основният компонент в производството на сладко от ягоди. Колкото до въпросните предприятия, спадът на маржа им на печалба би бил между 7 и 8 процентни пункта, което за две от тях би довело до загуби от около 5 %.
(75)
За съдействащите производители на кисело мляко относителното значение на цената на ягодите при производствените им разходи е по-малко, тъй като разходите за млечните продукти се прибавят към калкулацията на рецептата. Въпреки това се оказа, че техният марж на печалба е много нисък. Следователно, дори целият разход за производството на определен вид кисело мляко да се увеличи само с 2 %, това е достатъчно да превърне печалба от около 1 % в загуба от около 1 %.
(76)
По този начин въздействието на мерките върху потребителския сектор по отношение на увеличаването на разходите би трябвало да бъде по-голямо, отколкото предвиденото в анализа, от който произтичат временните мерки. Обаче, както е посочено в раздел 4.4 по-долу, това въздействие върху разходите вероятно ще бъде усетено по-слабо в дългосрочна перспектива.
4.3. Невъзможност за прехвърляне на увеличените разходи в дистрибуторската верига
(77)
Една от потребителските асоциации изтъкна, че митата биха навредили на потребителите на ягоди, установени в Общността и конкурентоспособни в световен мащаб. Бе изтъкнато, че митата не биха могли да бъдат прехвърлени на техни клиенти (търговци на дребно и дистрибутори), тъй като голяма част от потребителите са сключили дългосрочни договори с фиксирани цени с тези клиенти. Тези фиксирани цени означават, че потребителите поемат риска от евентуално допълнителни покачвания на цените. Много потребители претендираха и представиха доказателства, че са под ценови натиск от големите търговци на дребно/дистрибутори и че е много трудно да вдигнат собствените си цени. Бе изтъкнато, че в договорите между потребителите и сектора на търговците на дребно цените са фиксирани за периоди между шест месеца и една година. Следователно потребителите заявяват, че те не биха имали друга възможност, освен да поемат сами допълнителните разходи. С оглед на изложеното по-горе трябва да се признае, че потребителите вероятно ще трябва да поемат сами увеличението на разходите, поне за кратко време. Разследването обаче разкри, че въпреки отрицателния ефект на мерките върху рентабилността на продуктите, съдържащи разглеждания продукт, за повечето потребителски предприятия общата рентабилност ще остане положителна.
(78)
Доколкото увеличенията в разходите биха могли да бъдат прехвърлени, това би оказало определено въздействие върху цените за крайните потребители. Плодовите изделия, и по-специално киселите млека, са част от основната храна на широк кръг потребители. Киселото мляко с ягодов вкус съставлява около 20-30 % от пазара на кисело мляко и въпреки факта, че нито една потребителска организация не е представила коментари в това отношение, не може да се изключи, че едно увеличаване на цените няма да се отрази на потребителите, най-малко в средносрочен до дългосрочен план. Същото се отнася и за сладката.
4.4. Временнен характер на въздействието върху потребителите
(79)
В раздели 4.2 и 4.3 бе показано, че налагането на мерки е в състояние да въздейства върху цената на суровините, купувани от потребителите; освен това последните заявиха, че те сами трябва да понесат това увеличение на цените за целия период, за който са сключили договор с търговците на дребно. Все пак може да се приеме, че тази невъзможност да се прехвърли евентуално покачване на цената е временна, тъй като сроковете на договорите са ограничени във времето.
4.5. Наличност на доставките за производството на Общността
(80)
Потребителите като цяло подчертаха, че снабдяването с полски ягоди от сорта Senga sengana е от жизнено значение за обема и качеството на производството на пълната гама продукти, получавани на основата на замразени ягоди. Следователно опасността от влошаване на състоянието на производството на Общността може да окаже значителен отрицателен ефект върху този процес. Не може да се изключи, че при ограничена наличност или липса на наличност на полски ягоди на пазара потребителите ще се окажат пред сериозни проблеми в намирането на алтернативни източници на снабдяване за сортовете ягоди, произвеждани в Полша. Всъщност намирането на подобни алтернативни източници е твърде слабо вероятно, тъй като според самите потребители ягодите, отглеждани в Полша, са с качество, каквото няма никъде другаде. Освен това не може да се изключи, че в ситуация на по-слаба конкуренция на пазара потребителите във всички случаи ще бъдат изправени пред покачване на цените.
5. Заключение относно интереса на Общността
(81)
Разследването разкри, че не само производителите от Общността, които дават работа на около 2 700 души, но и близо 80 000 земеделци, чиято прехрана в различна степен зависи от ягодите, ще имат полза от налагането на мерки.
(82)
Както подробно е обяснено в съображение 133 от временния регламент, потребителският бранш е посочил, че снабдяването с разглеждания продукт от производството на Общността е от основно значение, за да се позволи на потребителите да предоставят пълна гама и висококачествен продукт на пазара. Разследването показа, че цикличният характер на суровините за производството на Общността, т.е. колебанията в нивата на ягодовата реколта, значително се отразява върху цените, което се потвърждава от развитието, наблюдавано след ПР. Въпреки това, както подробно е обяснено в съображение 74 от временния регламент, цените през последната част на разглеждания период и в ПР са били толкова ниски, че производството на Общността е било принудено да плаща за закупуване на пресни ягоди от земеделците под стойността на производствената цена. В резултат на това някои от тези земеделци спряха отглеждането на ягоди. Въпреки покачването на цените през 2006 г. е ясно, че снабдяването на производството на Общността с пресни ягоди и в широк смисъл на потребителите би могло да бъде застрашено, ако се повтори ниското ниво на цените, наблюдавано през разглеждания период.
(83)
Задълбоченото разследване показа, че в този случай ефектът на антидъмпинговото мито върху потребителите ще е значителен. За някои от тях това може да е по-ниска доходност или дори финансови загуби - част от тях тежки - най-вече защото това покачване на цените няма да може да бъде прехвърлено на ниво дистрибутор/търговец на дребно в краткосрочен план. Все пак това въздействие е много по-слабо изразено, ако погледнем общата рентабилност на потребителите - обект на разследването.
(84)
Потребителският бранш изтъкна, че съществуването на договори с фиксирана цена не позволява на преработвателния отрасъл да прехвърли покачването на цената в сектора на търговците на дребно в случай на въвеждане на мерки. Като се има предвид, че тези договори покриват ограничен период от време, може все пак да се предположи, че неспособността на потребителския бранш да прехвърли покачването на цената ще касае само период от шест до дванадесет месеца.
(85)
Следователно се оказва, че налагането на окончателни мерки би имало сериозен ефект върху потребителите на замразени ягоди, но по всяка вероятност той ще е временен. В замяна на това, ако не се наложат мерки и се допусне повторно подбиване на цените, вредните последици за производството на Общността биха били огромни и дълготрайни.
(86)
Следователно въз основа на изложеното по-горе се формира заключение, че няма наложителни причини, поради които да не се наложат антидъмпингови мита на вноса на замразени ягоди с произход от КНР.
Ж. НАЛАГАНЕ НА ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Форма на окончателните мерки
(87)
С оглед на окончателните заключения, направени по отношение на дъмпинга, щетата, причинно-следствената връзка и интереса на Общността, следва да бъдат наложени антидъмпингови мерки, за да се предотвратят допълнителни щети за производството на Общността, произтичащи от дъмпингов износ.
(88)
Съществуват различни форми на антидъмпингови мерки. Макар че Комисията има неограничена свобода при избора на формата на мерките, целта остава да се премахнат последиците от вредния дъмпинг. Временният регламент установи мито ad valorem, изчислено в съответствие с правилото за най-ниското мито и фиксирано на 0 % за производител - износител, ползващ се с право на третиране според условията на пазарна икономика, 12,6 % за производител - износител, ползващ се с право на индивидуално третиране, и 34,2 % за всички други предприятия.
(89)
След приемането на временните мерки и както е посочено в съображение 51, цената на разглеждания продукт на Общностния пазар през 2006 г., годината след периода на разследване, нарасна с +/- 20 %. Предвид това, че разглежданият продукт е по-скоро хомогенен и с цел мерките да не засегнат диспропорционално потребителите, се приема, че една минимална импортна цена (МИЦ) е най-подходящата форма на мерки в този случай. Следва да се отбележи, че целта на минималната импортна цена е същата като тази на мито ad valorem, т.е. премахването на последиците от вредния дъмпинг. При тази форма на мито няма да се дължат мита за внос при CIF цена на границата на Общността, която е равна или по-висока от минималната импортна цена. Ако вносът е направен на по-ниска цена, мито се начислява върху разликата между реалната и МИЦ.
(90)
По отношение на нивото на минималната импортна цена, то е изчислено на базата на същите заключения, а именно същите маржове на дъмпинг и продаване на по-ниска цена, както е посочено във временния регламент.
(91)
За изчисляването на МИЦ са взети предвид както констатираните маржове на дъмпинг, така и размерът на митата, необходим за отстраняване на щетата, понесена от производството на Общността.
2. Ниво на премахване на щетата
(92)
В съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент окончателното мито следва да бъде установено на нивото на маржа на дъмпинг или маржа на щетата, като се взима този с по-ниска стойност. Тази непричиняваща щети МИЦ бе сравнена след това с характерна за всяко предприятие недъмпингова МИЦ, базирана на нормалната стойност, коригирана за получаване на нетна цена франко границата на Общността.
(93)
За изчисляването на непричиняващата щети цена бе взето предвид нивото на митата, необходимо на производството на Общността за покриване на производствените разходи и реализиране на печалба преди данъчно облагане, каквато производство от този тип може разумно да постигне при нормални условия на конкуренция. При отсъствието на каквито и да е коментари от заинтересованите страни същите постановки, фигуриращи в съображение 144 от временния регламент, са използвани за определянето на марж на печалба от 6,5 %.
(94)
Замразените ягоди се внасят под три различни кода на комбинираната номенклатура („кодове по КН“) с различни нива на митнически налози според количеството добавена захар или други подсладители, съдържащи се във внасяната стока. За да се вземат предвид различните нива на митнически налози, за всеки един от кодовете по КН бе нужно да се изчисли МИЦ.
(95)
Както е посочено в съображение 153 от временния регламент, бе констатирано, че един китайски производител - износител, не изнася замразени ягоди на дъмпингови цени. Като резултат на износа от това предприятие няма. бъде наложена антидъмпингова мярка.
(96)
Във всички останали случаи бе констатирано, че непричиняващата щети минимална импортна цена от 684,20 EUR, която се прилага към целия китайски износ, е по-ниска от съответните минимални импортни цени, които не са обект на дъмпинг. За всички останали износни стоки от Китай минималната импортна цена бе фиксирана на нивото на непричиняващата щети минимална импортна цена.
(97)
Когато вносът е осъществен на цена CIF граница на Общността, по-висока или равна на установената минимална импортна цена, не се налага мито. В замяна на това, ако вносът е направен на цени, по-ниски от МИЦ, се плаща мито, съответстващо на разликата между реалната цена и минималната импортна цена.
3. Окончателно събиране на временните мита
(98)
Временните мита под формата на мита ad valorem, вариращи между 0 и 34,2 % за внесените продукти и приложими от 19 октомври 2006 г., ще бъдат вдигнати. Окончателното събиране на митата ad valorem би било диспропорционално по отношение на премахването на вредния дъмпинг, като се има предвид, че цените през този период са надвишавали значително МИЦ.
4. Приложимост на МИЦ
(99)
В сравнение с други форми на мерки една система от мита, базирана на МИЦ, може да бъде по-трудно приложима и по-податлива на декларации с невярно съдържание по отношение на митническата стойност на стоките. В действителност с оглед на евентуалния риск от компенсаторни споразумения в този сектор на пазара е необходимо да се въведе двойна система от мерки. Тази двойна система съдържа минимална импортна цена и фиксирано мито. В съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент фиксираното мито е изчислено на базата на средния претеглен марж на щетата, тъй като той се оказа по-нисък от средния претеглен марж на дъмпинга. За да се гарантира ефикасно спазване на МИЦ, вносителите трябва да бъдат уведомени за това, че ако при проверка, осъществена след вноса, се констатира, че: i) нетната цена франко границата на Общността, реално платена от първия независим потребител в Общността („цена след вноса“), е по-ниска от нетната цена франко границата на Общността преди обмитяване, както следва от митническата декларация; и ii) цената след вноса е по-ниска от минималната импортна цена за съответните сделки, ретроактивно се прилага фиксирано мито, освен ако прилагането на фиксирано мито, прибавено към цената след вноса, не води до размер, който остава под МИЦ. В такъв случай ще се приложи размер на мито, еквивалентен на разликата между МИЦ и цената след вноса. Митническите власти трябва незабавно да уведомят Комисията, щом открият признаци за декларация с невярно съдържание.
(100)
В този контекст и за да се отговори на изразената загриженост, Комисията възнамерява да въведе два механизма, за да гарантира както уместността на мерките, така и цялостното им спазване. Най-напред тя се позовава на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета от 12 октомври 1992 г. за установяване на Митническия кодекс на Общността (6), inter alia, на член 78, съгласно който митническите власти могат да проверяват търговските документи и данни, отнасящи се до търговски операции по внос или износ на разглежданите стоки или до последващи търговски операции, свързани със същите стоки. Такива проверки могат да бъдат извършвани в помещенията на деклариращото лице, на всяко друго лице, пряко или непряко участващо в споменатите операции, както и на всяко лице, притежаващо споменатия документ или данни за бизнес цели. Тези власти могат също да проверяват стоките.
(101)
На второ място, с цел максимално предотвратяване на абсорбиране на мерките, по-специално между свързани компании, Комисията известява намерението си за незабавно започване на преразглеждане по смисъла на член 12, параграф 1 от основния регламент и може да подложи вноса на режим на регистрация в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент, ако се представят доказателства за подобно поведение.
(102)
Комисията ще разчита, inter alia, на информацията за наблюдението на вноса, предоставена от националните митнически власти, както и на информация, предоставена от държавите-членки по смисъла на член 14, параграф 6 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на ягоди, сурови или термично обработени във вода или на пара, замразени, със или без добавена захар или други подсладители, с произход от Китайската народна република, попадащи под кодове по КН 0811 10 11, 0811 10 19 и 0811 10 90.
2. Размерът на окончателното антидъмпингово мито за Yantai Yongchang Foodstuff ще бъде:
Предприятие
Окончателно мито
Допълнителен код по TARIC
Yantai Yongchang Foodstuff
0,0 %
A779
3. За всички други предприятия размерът на окончателното мито ще бъде разликата между фиксираната в параграф 4 минимална импортна цена и нетната цена франко граница на Общността преди налагане на мито, ако последната е по-ниска от първата. Няма да се събира мито, ако нетната цена франко граница на Общността е равна или по-висока от съответната минимална импортна цена, фиксирана в параграф 4.
4. За целите на параграф 3 ще се прилага минималната импортна цена, определена в колона 2 от таблицата по-долу. Ако след проверка, осъществена след вноса, се констатира, че нетната цена франко граница на Общността, реално платена от първия независим потребител в Общността („цена след вноса“), е по-ниска от нетната цена франко граница на Общността преди обмитяване, както следва от митническата декларация, и че цената след вноса е по-ниска от минималната импортна цена, се прилага фиксирано антидъмпингово мито, посочено в колона 3 или 4 от таблицата по-долу, освен ако прилагането на фиксираното в колона 3 или 4 мито, прибавено към цената след вноса, не води до размер (реално платена цена плюс фиксирано мито), който е под минималната импортна цена, установена в колона 2 от таблицата по-долу. В такъв случай ще се прилага размер на мито, равностоен на разликата между минималната импортна цена, определена в колона 2 от таблицата по-долу, и цената след вноса. В случай на ретроактивно събиране на фиксирано мито то ще се събира след приспадане на антидъмпингово мито, изчислено на базата на минималната импортна цена.
Код по КН и описание на ягодите
Минимална импортна цена EUR/тон нето тегло на продукта
Фиксирано мито EUR/тон нето тегло на продукта, приложимо за Dandong Junao (допълнителен код по TARIC А780)
Фиксирано мито EUR/тон нето тегло на продукта, приложимо за всички други предприятия (допълнителен код по TARIC А999)
Ягоди, сурови или термично обработени във вода или на пара, замразени, с добавена захар или други подсладители със съдържание на захарта, което надвишава 13 тегловни процента (КН 0811 10 11)
496,8
62,6
169,9
Ягоди, сурови или термично обработени във вода или на пара, замразени, с добавена захар или други подсладители със съдържание на захарта, което не надвишава 13 тегловни процента (КН 0811 10 19)
566,3
71,3
193,7
Ягоди, сурови или термично обработени във вода или на пара, замразени, не съдържащи добавена захар или други подсладители (КН 0811 10 90)
598
75,3
204,5
5. В случаите, когато стоките са увредени, преди да бъдат пуснати в свободно обращение, и следователно реално платената или платима цена е разпределена за определянето на митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 (7) на Комисията, размерът на антидъмпинговото мито, изчислен на базата на параграфи 3 и 4 по-горе, ще бъде намален с процент, съответстващ на дела на действително платената или платима цена.
6. Действащите разпоредби относно митните сборове се прилагат, освен ако е посочено друго.
Член 2
Сумите, депозирни като временно антидъмпингово мито, се освобождават съгласно Регламент (ЕО) № 1551/2006 относно внос на ягоди, сурови или термично обработени във вода или на пара, замразени, със или без добавена захар или други подсладители, с произход от Китайската народна република.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 16 април 2007 година.
RÈGLEMENT (CE) No 407/2007 DU CONSEIL
du 16 avril 2007
instituant un droit antidumping définitif et libérant les montants déposés au titre du droit provisoire institué sur les importations de certaines fraises congelées originaires de la République populaire de Chine
LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
vu le traité instituant la Communauté européenne,
vu le règlement (CE) no 384/96 du Conseil du 22 décembre 1995 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après dénommé «règlement de base»), et notamment son article 9 et son article 10, paragraphe 2,
vu la proposition de la Commission présentée après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. PROCÉDURE
1. Mesures provisoires
(1)
Le 18 octobre 2006, la Commission a, par le règlement (CE) no 1551/2006 (2) (ci-après dénommé «règlement provisoire»), institué un droit antidumping provisoire sur les importations de certaines fraises congelées originaires de la République populaire de Chine.
2. Procédure ultérieure
(2)
À la suite de l’institution d’un droit antidumping provisoire sur les importations de certaines fraises congelées originaires de la République populaire de Chine, toutes les parties ont été informées des faits et considérations à l’origine du règlement provisoire. Un délai leur a également été accordé pour formuler leurs observations sur les informations communiquées.
(3)
Certaines parties intéressées ont présenté des observations par écrit. Celles qui l’ont demandé ont également eu la possibilité d’être entendues oralement. La Commission a recherché et vérifié toutes les informations qu’elle jugeait nécessaires. Les commentaires présentés oralement et par écrit par les parties ont été examinés et, le cas échéant, les conclusions provisoires ont été modifiées en conséquence.
(4)
Toutes les parties intéressées ont été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels il a été envisagé d’imposer des mesures définitives et de libérer les montants déposés au titre du droit antidumping provisoire imposé par le règlement (CE) no 1551/2006 (information finale). Un délai leur permettant de présenter leurs observations sur les informations ainsi communiquées leur a également été accordé. Les observations écrites et orales des parties ont été examinées et, le cas échéant, les conclusions ont été modifiées en conséquence.
3. Parties concernées par la procédure
(5)
La Commission a continué de rechercher toutes les informations jugées nécessaires aux fins des conclusions définitives. Outre les visites de vérification sur place auprès des sociétés mentionnées au considérant 8 du règlement provisoire, il convient de noter qu’après l’institution des mesures provisoires, des visites supplémentaires ont eu lieu dans les locaux des utilisateurs et importateurs communautaires suivants:
Importateurs/négociants:
-
BS Foods BV, Gennep, Pays-Bas
-
Skogsmat AB, Karlstad, Suède
Utilisateurs/transformateurs:
-
Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Autriche
-
Agrana, S.A. Neuilly-sur-Seine, France
-
Dairy Fruits A/S, Odense, Danemark
-
Groupe Danone, Paris, France
-
Materne S.A.S., Limonest, France
-
Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Allemagne
-
Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Allemagne
-
Yoplait France S.A.S., Boulogne, France
4. Période d’enquête
(6)
Il est rappelé que l’enquête relative au dumping et au préjudice a porté sur la période comprise entre le 1er janvier 2005 et le 31 décembre 2005. L’examen des tendances utiles aux fins de l’analyse du préjudice a porté sur la période du 1er janvier 2002 à la fin de la période d’enquête (ci-après dénommée «période considérée»).
(7)
L’une des parties intéressées s’est interrogée sur l’adéquation de la période d’enquête choisie, étant donné que 2005 n’était pas une année représentative en raison de prix à l’importation anormalement bas. Cependant, la période d’enquête a été déterminée conformément à l’article 6, paragraphe 1, du règlement de base qui dispose que la période d’enquête couvre normalement une période d’une durée minimale de six mois précédant directement l’ouverture de la procédure. Par conséquent, les particularités présumées de l’année 2005 n’ont pas été prises en compte dans le choix de la période d’enquête, mais ont été examinées dans l’analyse du lien de causalité.
(8)
Compte tenu de ce qui précède, la période d’enquête comme décrite au considérant 11 du règlement provisoire est confirmée.
5. Produit concerné et produit similaire
(9)
Il est rappelé que, conformément au considérant 13 du règlement provisoire, les produits concernés sont les fraises non cuites ou cuites à l’eau ou à la vapeur, congelées, même additionnées de sucre ou d’autres édulcorants, originaires de la République populaire de Chine et relevant actuellement des codes NC 0811 10 11, 0811 10 19 et 0811 10 90.
(10)
Certaines parties intéressées ont affirmé qu’il existait de grandes différences entre les types de fraises congelées eu égard à l’utilisation et à la qualité. Pour cette même raison, il a été avancé que les fraises congelées d’origine chinoise n’étaient pas comparables à celles produites par l’industrie communautaire.
(11)
Au considérant 15 du règlement provisoire, il est précisé que l’enquête a mis en évidence que les différents types du produit concerné, ainsi que les fraises congelées produites et vendues sur le marché communautaire par les producteurs communautaires, malgré des différences de variétés, de qualité, de taille et de traitements ultérieurs, se sont avérés présenter les mêmes caractéristiques physiques et biologiques essentielles et sont destinés aux mêmes utilisations. Elles ont donc été considérées comme un seul et même produit. Les parties intéressées n’ayant pas apporté de preuve supplémentaire pour étayer leurs affirmations et en l’absence d’éléments nouveaux, l’argument est rejeté.
(12)
En l’absence de tout autre commentaire concernant la définition du produit et le produit similaire, le contenu et les conclusions provisoires des considérants 12 à 16 du règlement provisoire sont confirmés.
B. DUMPING
1. Statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché
(13)
Aucun commentaire susceptible de modifier les conclusions sur le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché n’a été reçu. Par conséquent, les conclusions exposées aux considérants 17 à 26 du règlement provisoire sont confirmées.
2. Traitement individuel
(14)
Les trois producteurs-exportateurs qui se sont vu refuser le traitement individuel ont soutenu que cette décision devrait être revue. Il est rappelé que les trois entreprises en question n’ont pas répondu aux critères b) et e) visés à l’article 9, paragraphe 5, du règlement de base. Le critère b) implique que les prix à l’exportation, les quantités exportées et les modalités de vente sont décidés librement. Selon le critère e), l’intervention de l’État n’est pas de nature à permettre le contournement des mesures si les exportateurs bénéficient de taux de droit individuels.
(15)
Aucun des arguments formulés par les trois entreprises en question n’était susceptible de modifier la décision prise au stade provisoire. On a pu en revanche constater que les entreprises concernées étaient exposées à l’intervention de l’État qui les empêchait de déterminer librement les quantités exportées [critère b)].
(16)
De surcroît, l’intervention de l’État était telle qu’elle pouvait permettre le contournement des mesures si les exportateurs bénéficiaient de taux de droit individuels [critère e)].
(17)
En l’absence d’autres commentaires, les conclusions relatives au traitement individuel exposées aux considérants 27 et 28 du règlement provisoire sont confirmées.
3. Valeur normale
(18)
Après la publication des mesures provisoires, aucun commentaire susceptible de modifier la décision d’utiliser la Turquie comme pays analogue n’a été reçu. La décision est donc confirmée. Il est rappelé qu’aux fins de l’établissement de la valeur normale, les prix nationaux des fraises turques ont fait l’objet d’ajustements pour tenir compte de leur meilleure qualité par rapport aux fraises chinoises (voir considérants 39 et 44 du règlement provisoire).
(19)
En l’absence d’autres commentaires, les conclusions relatives à la valeur normale exposées aux considérants 29 à 42 du règlement provisoire sont confirmées.
4. Prix à l’exportation
(20)
En l’absence d’autres commentaires, les conclusions relatives aux prix à l’exportation exposées au considérant 43 du règlement provisoire sont confirmées.
5. Comparaison
(21)
Il est fait référence au considérant 44 du règlement provisoire. En l’absence de tout commentaire susceptible de modifier les conclusions exposées dans ce considérant, les conclusions provisoires sont confirmées.
6. Marge de dumping
(22)
Au vu de ce qui précède, les marges de dumping définitives, exprimées en pourcentage du prix caf frontière communautaire, avant dédouanement, s’établissent comme suit:
Yantai Yongchang Foodstuff: 0 %
Dandong Junao Foodstuff: 31,1 %
Toutes les autres sociétés: 66,9 %
C. PRÉJUDICE
1. Production communautaire
(23)
En l’absence de tout commentaire, les conclusions provisoires concernant la production communautaire totale énoncées au considérant 51 du règlement provisoire sont confirmées.
2. Définition de l’industrie communautaire
(24)
En l’absence de tout commentaire, la définition de l’industrie communautaire présentée aux considérants 52 et 53 du règlement provisoire est confirmée.
3. Échantillonnage à des fins d’évaluation du préjudice
(25)
Il est rappelé que, compte tenu du nombre élevé de producteurs de fraises congelées dans la Communauté, un échantillon de huit producteurs a été sélectionné pour évaluer le préjudice. L’une des parties intéressées a fait valoir que l’échantillon de producteurs communautaires n’était pas représentatif du fait que tous les producteurs sélectionnés se trouvaient en Pologne. Il a été avancé que, pour être représentatif, un échantillon basé sur le plus grand volume de production devrait également prendre en compte la situation géographique des producteurs.
(26)
Or, le considérant 54 du règlement provisoire rappelle que la sélection de l’échantillon a été effectuée conformément à l’article 17, paragraphe 1, du règlement de base, lequel prévoit qu’un échantillon peut être choisi sur la base du plus grand volume de production représentatif sur lequel l’enquête peut raisonnablement porter, compte tenu du temps disponible.
(27)
Partant, la sélection d’un échantillon à partir de cette méthode doit, en premier lieu, tenir compte de la représentativité en termes de volume de production. Il n’est pas prévu que l’échantillon soit aussi représentatif géographiquement. Cette possibilité pourrait être envisagée en complément, mais il n’y a absolument aucune obligation.
(28)
En outre, vu que la production de fraises congelées est en grande partie concentrée en Pologne tant au regard du volume que du nombre de producteurs, la prise en compte de la situation géographique n’empêcherait pas, en l’occurrence, de sélectionner un échantillon uniquement composé de producteurs polonais. Cet argument est donc rejeté.
(29)
En l’absence de tout autre commentaire, la sélection de l’échantillon à des fins d’évaluation du préjudice présentée aux considérants 54 et 55 du règlement provisoire est confirmée.
4. Consommation communautaire
(30)
En l’absence de tout commentaire, le calcul de la consommation communautaire présenté aux considérants 56 à 59 du règlement provisoire est confirmé.
5. Importations dans la Communauté en provenance des pays concernés
5.1. Volume et part de marché des importations concernées
(31)
En l’absence de tout commentaire, le calcul du volume et de la part de marché des importations concernées présenté aux considérants 60 et 61 du règlement provisoire est confirmé.
5.2. Prix des importations et sous-cotation
(32)
L’une des parties a fait valoir qu’en vue de l’analyse de sous-cotation, il faudrait procéder à un ajustement pour tenir compte des différences qualitatives entre les fraises congelées produites par l’industrie communautaire et celles des producteurs-exportateurs. Or, il a été constaté qu’au stade provisoire, seules certaines opérations de vente des producteurs-exportateurs étaient prises en considération dans le calcul de la sous-cotation. Il a été fait abstraction des ventes d’exportations de qualité inférieure parce que l’industrie communautaire n’a ni produit ni vendu de tels produits. Dans ces conditions, l’ajustement demandé n’a pas été accordé. En l’absence de tout autre commentaire, les conclusions sur les prix des importations concernées et la sous-cotation exposées aux considérants 62 à 64 du règlement provisoire sont confirmées.
6. Situation de l’industrie communautaire
(33)
Certaines parties intéressées ont affirmé que les prix de l’industrie communautaire avaient augmenté d’environ 1 000 EUR par tonne en 2006 et que cette hausse devrait apparaître dans l’analyse du préjudice. Il conviendrait toutefois de rappeler que la période d’enquête s’étalait du 1er janvier 2005 au 31 décembre 2005 et que la période pour laquelle les tendances utiles à l’évaluation du préjudice devaient être examinées s’étendait du 1er janvier 2002 à la fin de la période d’enquête. Dès lors, les mouvements de prix après la période d’enquête n’ont pas été pris en compte dans l’analyse du préjudice, conformément à l’article 6, paragraphe 1, dernière phrase, du règlement de base. L’importance de la hausse des prix en 2006 est cependant examinée ci-après dans la section D - Lien de causalité (considérants 51 à 54).
(34)
Aucune partie intéressée n’a mis en doute les chiffres relatifs à la situation de l’industrie communautaire ou leur interprétation, présentés aux considérants 66 à 85 du règlement provisoire. Les conclusions exposées dans ces considérants sont donc confirmées.
6.1. Données de la production communautaire dans son ensemble
(35)
Aucune partie intéressée n’a mis en doute les chiffres relatifs aux données macroéconomiques de la production communautaire dans son ensemble ou leur interprétation, présentés aux considérants 86 à 88 du règlement provisoire. Les conclusions exposées dans ces considérants sont donc confirmées.
7. Conclusion concernant le préjudice
(36)
Compte tenu de ce qui précède, il est confirmé que l’industrie communautaire a subi un préjudice important au sens de l’article 3 du règlement de base.
D. LIEN DE CAUSALITÉ
1. Commentaires des parties intéressées
(37)
À la suite de l’imposition de mesures provisoires, plusieurs parties intéressées ont fait valoir que le préjudice matériel subi par l’industrie communautaire était imputable à d’autres facteurs. Un certain nombre de ces arguments avait d’ores et déjà été abordés dans le règlement provisoire. Tout nouvel argument est examiné, le cas échéant, ci-après.
2. Incidence des importations de pays tiers
(38)
Il a été avancé que la réflexion sur les importations du Maroc en tant que cause de préjudice n’avait pas été suffisante. L’une des parties a mis en doute l’interprétation des chiffres visés au considérant 99 du règlement provisoire et a indiqué que le prix marocain facturé pendant la période d’enquête était inférieur au prix d’équilibre de l’industrie communautaire, ce qui aurait contribué au préjudice.
(39)
Il est rappelé que d’après le tableau figurant au considérant 99 du règlement provisoire, les prix marocains étaient systématiquement beaucoup plus élevés que ceux de l’industrie communautaire. Les exportateurs marocains ont eux aussi été touchés par les exportations chinoises à bas prix et ont dû y répondre en baissant leurs prix facturés à la Communauté. La diminution des volumes d’importations de fraises congelées originaires du Maroc en est la confirmation. Cet argument a donc dû être rejeté.
3. Incidence des fluctuations du taux de change
(40)
Pendant la période d’enquête, le zloty s’est déprécié par rapport à l’euro. Certaines parties intéressées ont fait valoir que la baisse de prix accusée par l’industrie communautaire se révélerait moins importante si les calculs étaient exprimés en zloty. Entre 2004 et 2005, le zloty a effectivement fluctué de quelque 10 %. Cependant, les tendances des prix communautaires sur cette même période montrent que la baisse des prix en euros a été de 35 %.
(41)
Compte tenu de l’écart entre la fluctuation de la monnaie d’environ 10 % et la baisse de prix à hauteur de 35 %, la dépréciation du zloty par rapport à l’euro ne saurait être considérée comme une cause majeure de la diminution des prix de l’industrie communautaire. Cet argument a donc dû être rejeté.
4. Incidence de prétendues insuffisances structurelles ou de prétendues décisions de nature spéculative prises par l’industrie communautaire
(42)
Certaines parties intéressées ont développé l’argument déjà abordé dans le règlement provisoire aux considérants 106 à 110, à savoir que le préjudice était auto-infligé en raison de mauvaises décisions commerciales et des problèmes structurels que connaissent les producteurs communautaires. Pour étayer leurs assertions, elles ont brandi un rapport de la Commission au Conseil et au Parlement européen sur la situation du secteur des fruits à baies et des cerises destinés à la transformation et un document de travail joint des services de la Commission sur le même sujet (3), ainsi qu’une résolution du Parlement européen sur la situation au regard des fruits à baies et des cerises destinés à la transformation adoptée le 12 octobre 2006 (4).
(43)
Il convient de signaler que la Commission a tenu compte du rapport dans ses conclusions provisoires, comme en témoigne la référence au considérant 138 du règlement provisoire. Le rapport et la résolution fournissent certes d’importantes informations de base sur le secteur des fruits rouges dans la Communauté, mais tous deux mettent l’accent davantage sur les difficultés des cultivateurs de fraises fraîches, que sur celles de l’industrie communautaire (entreprises de congélation). Quoi qu’il en soit, ni le rapport ni la résolution n’aboutissent à la conclusion que les problèmes des producteurs communautaires sont imputables aux insuffisances structurelles de l’industrie communautaire proprement dite.
(44)
Selon d’autres affirmations, l’adhésion de la Pologne à l’Union européenne aurait provoqué le transfert de travailleurs polonais vers des pays offrant des salaires plus élevés, posant ainsi de nouveaux problèmes à l’industrie, notamment une augmentation du coût de la main-d’œuvre sur le marché intérieur. Il a également été avancé qu’en raison des nouvelles mesures de restriction aux frontières, l’industrie communautaire ne pouvait plus compter sur une main-d’œuvre meilleure marché provenant de pays voisins non membres de l’Union européenne. Cette évolution aurait eu des effets négatifs sur cette industrie à forte intensité de main-d’œuvre.
(45)
Cette évolution pourrait avoir entraîné une hausse des coûts de la main-d’œuvre des agriculteurs. Néanmoins, cette éventuelle hausse est directement liée aux coûts des agriculteurs et non à ceux de l’industrie communautaire (entreprises de congélation). Par conséquent, la corrélation entre l’augmentation des coûts des agriculteurs et les coûts de l’industrie communautaire n’est que partielle. En outre, conformément au rapport et au document de travail de la Commission visés au considérant 42, il s’avérerait qu’en dépit de la hausse des coûts de production, les prix de vente des fraises fraîches auraient baissé plutôt qu’augmenté après l’adhésion de la Pologne à l’Union européenne. Compte tenu du fait que les prix de vente ont fléchi, l’augmentation des coûts pour les cultivateurs de fraises fraîches n’a pas pu avoir d’incidence sur l’industrie communautaire. Cet argument doit donc être rejeté.
(46)
L’une des parties fait valoir que les investissements et les restructurations engagés par l’industrie communautaire afin d’améliorer l’efficacité ont eu des conséquences néfastes sur sa rentabilité et son flux de liquidité. Or, les coûts supportés par l’industrie communautaire en matière d’investissement ne changent rien au fait que les prix ont considérablement baissé à un niveau préjudiciable pendant la période d’enquête et que justement ces prix bas ont eu, de loin, la plus grande incidence sur la rentabilité de l’industrie communautaire. Qui plus est, les investissements effectués ont contribué à accroître l’efficacité de l’industrie communautaire, comme indiqué au considérant 81 du règlement provisoire. Cet argument doit donc être rejeté.
(47)
Il a en outre été avancé que le préjudice subi par l’industrie communautaire était auto-infligé parce que la qualité du produit était inférieure à celle des produits originaires d’Espagne et de Californie. À cet égard, il convient de signaler que l’Espagne et la Californie produisent essentiellement pour le marché du frais et que rien n’indique que l’industrie communautaire a perdu des parts de marché par rapport à ces producteurs. Les importations de fraises congelées des États-Unis étaient inférieures à 200 tonnes pendant la période d’enquête et n’auraient pas pu avoir une grande incidence sur la rentabilité de l’industrie communautaire. Cet argument doit donc être rejeté.
(48)
Quoi qu’il en soit, s’agissant des prétendues insuffisances structurelles de l’industrie communautaire, rien ne prouve leur existence. Les allégations doivent donc être rejetées. Les conclusions énoncées aux considérants 106 à 110 du règlement provisoire sont confirmées.
5. Préjudice auto-infligé résultant des niveaux de prix établis par l’industrie communautaire
(49)
Concernant les prétendues décisions de nature spéculative prises par l’industrie communautaire visées aux considérants 108 et 110 du règlement provisoire, un utilisateur a fait valoir que les prix sur le marché communautaire étaient déterminés, non pas par les importations chinoises, mais principalement par l’industrie communautaire détenant la plus grande part de marché. Cet utilisateur a ainsi mis en avant le fait que la tendance à la baisse des prix était imprimée, non pas par des importations chinoises en dumping, mais par l’industrie communautaire elle-même.
(50)
Certes, l’industrie communautaire détenait une part de marché de 59 % pendant la période d’enquête, conservant ainsi un rôle important au regard des prix de marché. Toutefois, en dépit de cette part de marché élevée, on ne peut pas contester le fait que les importations à bas prix de la République populaire de Chine, cassant les prix de l’industrie communautaire de 6 %, aient eu un impact négatif sur les prix du marché. Ces importations en dumping ont exercé une pression globale à la baisse sur les prix dans la Communauté et, de surcroît, ont réussi à accroître sensiblement leur part de marché qui est passée de 4 % en 2002 à 20 % pendant la période d’enquête. L’argument doit donc être rejeté.
6. La nature cyclique des fraises congelées et l’impact du volume de la récolte
(51)
Les fraises congelées sont un produit agricole délicat et l’enquête a montré que la disponibilité de fraises fraîches revêtait une importance primordiale pour le prix des fraises congelées. Plusieurs parties intéressées ont déclaré que la récolte particulièrement mauvaise de 2003 constituait une cause majeure du préjudice observé pendant la période d’enquête. Certaines ont également affirmé que le prix des fraises suit généralement un cycle de quatre ans, pendant lequel une hausse des prix conduit à la surproduction, puis à un effondrement des prix. Il a été avancé que 2005 représentait le point le plus bas dans ce cycle et que les prix particulièrement bas enregistrés cette année-là résultaient de cette fluctuation naturelle. Des variations de prix ont également pu être enregistrées pendant une période antérieure à 2002 et cet argument a été aussi corroboré par l’augmentation de +/- 20 % des prix relevée en 2006, c’est-à-dire juste après la période d’enquête.
(52)
Il est ressorti d’une analyse approfondie des prix des fraises congelées au-delà de la période concernée que des fluctuations de prix ont également eu lieu pendant une période importante avant 2002. L’abondante récolte de 2001 a, par exemple, entraîné une forte baisse des prix. Ces prix bas ont, à leur tour, conduit à une baisse de la production de fraises fraîches dans les années qui ont suivi, ce qui a permis aux prix de se stabiliser à nouveau. Selon une analyse des tendances, les prix du produit concerné suivent un modèle cyclique fortement influencé par la météo et le volume des récoltes.
(53)
Il convient cependant de rappeler que le volume des importations de Chine s’est accru de 380 % à des prix qui ont baissé de 38 % pendant la période considérée et que ce phénomène a eu des conséquences significatives sur la situation financière de l’industrie communautaire qui a déclaré des pertes insoutenables.
(54)
Même si les fluctuations naturelles des prix des fraises congelées et les conséquences du volume de la récolte ont sans aucun doute eu une incidence non négligeable sur les prix de l’industrie communautaire, elles ne peuvent pas, en soi, être considérées comme l’unique ou la principale cause du préjudice subi par l’industrie communautaire.
7. Conclusion concernant le lien de causalité
(55)
Comme conclu aux considérants 97 et 98 du règlement provisoire, l’enquête a montré l’existence d’un lien de causalité entre les importations de la République populaire de Chine faisant l’objet d’un dumping et le préjudice subi par l’industrie communautaire.
(56)
L’enquête a également mis en lumière une corrélation entre les prix de l’industrie communautaire et les fluctuations de prix liées à la nature cyclique et aux variations saisonnières de la récolte. Cette conclusion est appuyée par des données collectées avant et pendant la période considérée, ainsi que par l’évolution observée après la période d’enquête.
(57)
Même si ces variations cycliques peuvent avoir aggravé la situation financière de l’industrie communautaire, l’ampleur de la baisse des prix de l’industrie communautaire et la tendance négative mise en évidence dans l’analyse de la situation de l’industrie communautaire décrite aux considérants 66 à 85 du règlement provisoire ne peuvent être attribuées exclusivement aux «fluctuations naturelles». L’analyse de l’impact de la nature cyclique du produit et du volume de la récolte ne permet pas de conclure que l’influence de ces facteurs a été suffisamment importante pour rompre le lien de causalité entre les importations faisant l’objet d’un dumping et le préjudice subi par l’industrie communautaire.
(58)
Sur la base de ce qui précède et en l’absence de tout autre commentaire concernant le lien de causalité, les conclusions des considérants 113 et 114 du règlement provisoire sont confirmées.
E. INTÉRÊT DE LA COMMUNAUTÉ
1. Considérations générales
(59)
Une analyse a été effectuée pour déterminer si, à la lumière des observations et d’éléments additionnels communiqués par les parties intéressées à la suite de l’institution des mesures provisoires, il y avait lieu de modifier la conclusion provisoire selon laquelle l’intérêt de la Communauté exigeait une intervention destinée à prévenir le dumping préjudiciable. Comme au stade provisoire, la détermination de l’intérêt de la Communauté a reposé sur une évaluation de tous les intérêts en cause, c’est-à-dire ceux de l’industrie communautaire, des importateurs, des transformateurs/utilisateurs et des agriculteurs.
(60)
La Commission a pris contact avec un grand nombre de parties intéressées pour recueillir leurs avis. Outre l’industrie communautaire, elle a entendu des représentants de toutes les principales marques sur le marché et des associations représentant les intérêts des utilisateurs et a procédé à des vérifications supplémentaires sur le terrain.
2. Intérêt de l’industrie communautaire et de l’industrie en amont
(61)
Au stade préliminaire, l’enquête a montré qu’un grand nombre de fabricants de produits surgelés participait à la production communautaire. Ces fabricants emploient 2 700 personnes pour la production et la vente du produit concerné. Il existe également une corrélation partielle entre la situation de l’industrie de la congélation et les cultivateurs qui fournissent les fraises, puisque ces derniers cultivent uniquement la variété de fraises destinée à la congélation et que l’industrie de la congélation constitue le seul débouché de ce produit.
(62)
Il est rappelé que les producteurs communautaires ont subi un préjudice substantiel au cours de la période considérée et ont fait état de pertes à hauteur de 12,5 % du fait d’importations faisant l’objet d’un dumping. Ces pertes ont été déclarées malgré le fait que l’industrie communautaire ait réduit ses coûts en diminuant le prix payé aux agriculteurs pour les fraises fraîches. Ce prix payé pour les fraises fraîches a été inférieur aux coûts de production de ces agriculteurs et il n’est donc pas tenable à long terme tant pour les agriculteurs que pour l’industrie communautaire. Si le prix des fraises surgelées devait redescendre sous le niveau non préjudiciable, les conséquences seraient doubles. L’industrie communautaire subirait des pertes financières et courrait le risque à terme de ne plus pouvoir s’approvisionner en fraises fraîches du fait que le prix qu’elle serait capable de payer aux agriculteurs serait si bas que ceux-ci pourraient décider de cesser ce type d’activité. Il convient de rappeler que d’après les estimations, la Pologne comptait 96 700 producteurs commerciaux de fraises fraîches en 2002, dont quelque 80 000 cultivant des fraises destinées à la transformation. Même s’il est possible que le nombre de producteurs ait diminué à la suite de la consolidation observée dans le secteur, il n’en reste pas moins que la culture des fraises constitue une activité économique importante pour un grand nombre d’exploitations agricoles polonaises. La culture des fraises revêt une importance clé pour un certain nombre de régions polonaises confrontées à un taux de chômage élevé et la non-imposition de mesures aurait pour effet d’accroître encore plus ce taux de chômage. Par ailleurs, ces agriculteurs ne peuvent passer à d’autres cultures plus rentables car les sols de ces régions conviennent essentiellement à la culture des fraises.
(63)
Ainsi que l’indique le règlement provisoire (considérant 139), les prix payés aux agriculteurs à partir de 2004 ont été si bas qu’ils ne couvrent pas les coûts de production.
(64)
En outre, compte tenu du rapport de la Commission visé au considérant 42, les cultivateurs de fraises polonais représentent une industrie segmentée et il est improbable qu’ils pourraient toucher des marchés autres que les fabricants de produits surgelés locaux. Par conséquent, la détérioration de la situation financière de l’industrie de la congélation aurait des répercussions importantes sur les cultivateurs. Le fait que les prix du marché aient à nouveau augmenté après la période d’enquête pour atteindre des niveaux non préjudiciables et que les importations chinoises aient diminué peut jeter le doute sur la nécessité de prendre des mesures visant à améliorer la situation de l’industrie communautaire; cependant, rien n’indique que cette augmentation revêt un caractère permanent ni même qu’elle sera de longue durée.
(65)
Dans ces circonstances, il est clair que l’industrie communautaire et ses agriculteurs tireraient sans aucun doute parti de l’adoption de mesures antidumping et que de telles mesures pourraient avoir un effet stabilisant sur le marché communautaire. Le prix des fraises congelées ne serait pas déprécié à la suite d’importations de fraises originaires de la République populaire de Chine. Ainsi, les producteurs communautaires pourraient augmenter leurs prix et obtenir une marge bénéficiaire raisonnable. Les effets sur l’industrie en amont seraient très probablement positifs. Il a été donc conclu que l’instauration de mesures serait dans l’intérêt de l’industrie communautaire et des agriculteurs cultivant des fraises.
3. Intérêt des importateurs indépendants
(66)
Outre les résultats obtenus au stade préliminaire de l’enquête, la Commission a rendu visite à deux autres importateurs du produit concerné. Ces importateurs importent le produit concerné de République populaire de Chine, alors que tous deux vendent aussi des fraises produites dans l’Union européenne qui représentent entre 50 % et 60 % de leurs achats respectifs. Il convient cependant de signaler que le commerce de fraises congelées ne constitue qu’une part de leurs activités commerciales et représente entre 30 % et 50 % de leur chiffre d’affaires. Leurs importations de la République populaire de Chine représentent environ 14 % de toutes les importations du produit concerné. Les importateurs sont donc considérés comme représentatifs. Les importateurs en question se sont déclarés opposés aux mesures antidumping. D’après l’enquête, la demande de fraises congelées n’est pas susceptible de changer, puisque la demande de fraises est déterminée par les préférences des consommateurs, lesquelles ne seront pas affectées par l’institution de mesures antidumping. Par conséquent, les importateurs ne risquent pas d’être touchés par les hausses de prix car ils pourraient continuer d’importer les mêmes quantités qu’auparavant et, très probablement, répercuter sur les utilisateurs une part importante des coûts supplémentaires pour les fraises congelées. Cette hypothèse est confirmée par le fait que les précédents écarts de prix n’ont pas affecté le prix de vente ni les marges bénéficiaires des importateurs, demeurés relativement stables.
(67)
La conclusion provisoire tirée dans le règlement provisoire, à savoir que les effets de la hausse des prix des importations sur les importateurs ne devraient pas être considérables, est confirmée.
4. Intérêts des utilisateurs et des consommateurs
4.1. Degré de coopération
(68)
Comme signalé au considérant 127 du règlement provisoire, les réponses des utilisateurs et des transformateurs ont été, au départ, limitées. Au premier stade de la procédure, la Commission a eu des difficultés à collecter et à vérifier les données susceptibles d’étayer les demandes des utilisateurs. À l’issue de la publication du règlement provisoire, la Commission a donc réitéré ses efforts en faveur de la coopération. Des visites de contrôle supplémentaires ont eu lieu dans les locaux de huit sociétés utilisatrices. Des données permettant une évaluation d’impact significative ont pu être obtenues auprès de cinq de ces sociétés. Des informations et des données supplémentaires ont été collectées. À l’appui de ces nouveaux éléments, les services de la Commission ont procédé à une nouvelle analyse des effets potentiels de l’institution des mesures sur les utilisateurs communautaires.
(69)
Une des parties intéressées a fait valoir que cette coopération ne devrait pas être prise en considération car les données n’ont pas été soumises dans les délais fixés dans l’avis d’ouverture. À cet égard, il convient de noter que les sociétés coopérantes se sont fait connaître et ont fourni des commentaires sur les mesures provisoires conformément aux règles définies dans le règlement de base.
(70)
Les informations vérifiées sur le terrain concernent environ 9 % de la consommation globale de la Communauté. En outre, les différents secteurs utilisateurs étaient représentés: les producteurs de préparations de fraises utilisées dans d’autres produits (les yaourts par exemple), les fabricants de yaourts et les fabricants de confitures de fraises. Enfin, les associations coopérantes représentent près de 80 % de la consommation communautaire de fraises congelées. Ce degré de représentativité correspond à la pratique générale. Par conséquent, l’argument relatif au manque de représentativité doit être rejeté.
4.2. Incidence du coût des mesures
(71)
Les sociétés utilisatrices ont avancé que la Commission ne devrait pas limiter l’évaluation de l’impact des mesures à l’analyse d’une éventuelle augmentation des prix des fraises chinoises importées. Les mesures auraient un large impact sur le marché, même pour les fraises congelées provenant d’autres sources.
(72)
En effet, l’enquête approfondie a montré que les mesures entraîneraient très probablement une hausse des prix plus générale qui ne se limiterait pas à 34,2 % (niveau du droit provisoire) pour les fraises chinoises. Elles risquent également de provoquer une augmentation des prix pour l’industrie communautaire d’environ 19 %, jusqu’au niveau non préjudiciable calculé. Une telle hausse générale des prix semblerait en effet inévitable parce que, contrairement à d’autres secteurs et compte tenu des contraintes imposées par la météo et le volume des récoltes, le recours à d’autres stratégies telles que l’expansion du marché ne serait pas une solution pour l’industrie communautaire. Enfin, puisque l’industrie communautaire et les importations chinoises représentent ensemble quelque 80 % de la consommation communautaire, il est très probable que d’autres pays exportant des fraises congelées vers la Communauté augmentent également leurs prix afin de suivre les chefs de file des prix.
(73)
En ce qui concerne les activités des utilisateurs liées aux fraises, l’imposition d’un droit au niveau établi dans les mesures provisoires entraînerait, en l’occurrence, une hausse des coûts des facteurs de production d’environ 6 % en moyenne pour les utilisateurs. Un certain nombre d’utilisateurs serait acculés à des pertes. Les conclusions ont reposé sur les activités liées aux fraises puisque l’enquête est axée sur les fraises congelées (produit concerné) et ne concerne pas les autres activités exercées par les entreprises. En vue de pratiquer une analyse du préjudice et du dumping, il convient également de veiller à ce que des activités analogues soient comparées, à savoir des activités liées au produit faisant l’objet de l’enquête.
Le tableau ci-après indique l’incidence sur les coûts des utilisateurs contrôlés:
Société
Bénéfice réel (période d’enquête) 2005 (5)
Bénéfice sur la base de 2005 (période d’enquête) si le prix des fraises de toutes origines augmente conformément à la formule décrite au considérant 74 et si les prix de revente ne varient pas (5)
Bénéfice comme dans la colonne précédente, mais sur la base des prix de revente réels (ou augmentés) déclarés en 2006 (5)
Part de la production des fraises dans le chiffre d’affaires de la société (2005)
Taux de profit de la société (2005)
Société A
Entre + 2 % et + 4 %
Entre - 4 % et - 6 %
Entre - 3,0 % et - 5,0 %
Entre 25 % et 30 %
Entre + 2,5 % et + 5,0 %
Société B
Entre + 1,0 % et + 2,5 %
Entre - 1,0 % et - 2,5 %
Autour de 0 %
Entre 12 % et 17 %
Entre + 4,0 % et + 5,5 %
Société C
Autour de 0 %
Autour de - 1 %
Entre + 2 % et + 4 %
Entre 5 % et 10 %
Autour de 0 %
Société D
Entre + 12,0 % et + 14,0 %
Entre + 4 % et + 8,0 %
Entre + 3,0 % et + 5,0 %
Entre 10 % et 15 %
Entre + 5,0 % et + 8,0 %
Société E
Entre + 3,0 % et + 5,0 %
Entre - 4,0 % et - 6,0 %
Entre - 7,0 % et - 9,0 %
Entre 18 % et 23 %
Autour de 1 %
(74)
Les producteurs coopérants de préparations et de confitures de fraises seraient les plus touchés par une augmentation du prix des fraises. Cela s’explique par le fait que les fraises sont de loin l’ingrédient principal dans la confiture. Pour les sociétés concernées, la diminution de leur marge de bénéfices se situerait entre 7 et 8 points de pourcentage, ce qui, pour deux d’entre elles, occasionnerait des pertes d’environ 5 %.
(75)
Pour les producteurs de yaourts coopérants, la relative importance du prix des fraises dans leurs coûts de production est moindre puisque le coût des produits laitiers est ajouté au calcul de la recette. Néanmoins, il est apparu que leur marge bénéficiaire était, en moyenne, très faible. Par conséquent, même si le coût total de la production d’un yaourt donné n’augmente que de 2 %, cela suffit à transformer un bénéfice d’environ 1 % en une perte d’environ 1 %.
(76)
Aussi l’incidence des mesures sur les sociétés utilisatrices en termes d’augmentation des coûts pourrait être plus importante que prévu dans l’analyse dont découlent les mesures provisoires. Toutefois, ainsi qu’il ressort de la section 4.4, cet impact sur les coûts se fera vraisemblablement moins ressentir à long terme.
4.3. Impossibilité de répercuter les augmentations de coûts dans la chaîne de distribution
(77)
Une association utilisatrice a affirmé que les droits nuiraient aux utilisateurs de fraises installés dans la Communauté et compétitifs au niveau international. Ils ne pourraient pas répercuter les droits sur leurs clients (détaillants et distributeurs) puisqu’un grand nombre d’entre eux a conclu des contrats à long terme à prix fixes avec leurs clients. Ces prix fixes signifient que les utilisateurs supportent le risque d’éventuelles hausses de prix supplémentaires. De nombreux utilisateurs ont fait valoir et prouvé qu’ils subissaient la pression des prix des grands détaillants/distributeurs et qu’il leur était très difficile d’augmenter leurs prix. Il a été constaté que dans les contrats passés entre les utilisateurs et le secteur du commerce de détail, les prix étaient fixés pour des périodes comprises entre six mois et un an. Par conséquent, les utilisateurs déclarent qu’ils n’auraient pas d’autre choix que d’absorber eux-mêmes les coûts supplémentaires. Au vu de ce qui précède, il faut reconnaître que les utilisateurs devront probablement supporter l’augmentation des coûts, du moins dans le court terme. L’enquête a cependant également montré que, nonobstant l’effet négatif des mesures sur la rentabilité des produits incorporant le produit concerné, la rentabilité globale resterait positive pour la majorité des sociétés utilisatrices.
(78)
Dans la mesure où les augmentations de coûts pourraient être répercutées, cela pourrait avoir un certain impact sur les prix à la consommation. Les préparations de fruits, notamment les yaourts, font en effet partie du régime de base d’un vaste segment de consommateurs. L’arôme de fraise représente environ 20 % à 30 % du marché du yaourt et, nonobstant le fait qu’aucune association de consommateurs n’ait présenté d’observations à cet égard, il ne peut être exclu qu’une hausse de prix ait des répercussions sur les consommateurs, ne serait-ce que du moyen au long terme. Il en va de même pour les confitures.
4.4. Caractère temporaire de l’impact sur les utilisateurs
(79)
Aux sections 4.3 et 4.4, il a été démontré que l’imposition de mesures était susceptible d’avoir un impact sur le coût des matières premières achetées par les utilisateurs. Ceux-ci ont en outre avancé qu’ils devraient supporter eux-mêmes cette augmentation du coût pendant toute la durée de leurs contrats passés avec le commerce de détail. On peut cependant considérer que cette incapacité à répercuter une éventuelle augmentation du coût revêt un caractère temporaire du fait que la durée des contrats est limitée dans le temps.
4.5. Disponibilité des approvisionnements pour l’industrie communautaire
(80)
Les utilisateurs ont largement fait valoir que l’approvisionnement en fraises polonaises de la variété Senga sengana est essentiel pour garantir le volume et la qualité de la production de toute une gamme de produits dérivés des fraises congelées. Dès lors, la détérioration de la situation de l’industrie communautaire aurait un impact négatif considérable sur cette production. On ne peut exclure qu’en cas d’indisponibilité ou de disponibilité limitée des fraises polonaises sur le marché, les utilisateurs rencontrent de sérieuses difficultés pour trouver d’autres sources d’approvisionnement pour les variétés de fraises produites en Pologne. En réalité, il paraît même hautement improbable que d’autres sources d’approvisionnement puissent être trouvées car, de l’avis même des utilisateurs, les fraises cultivées en Pologne sont d’une qualité qui n’existe nulle part ailleurs. D’autre part, il n’est pas à exclure qu’en cas de concurrence moindre sur le marché, les utilisateurs soient de toute façon confrontés à une augmentation des prix.
5. Conclusion concernant l’intérêt de la Communauté
(81)
L’enquête a montré que l’imposition de mesures profiterait non seulement aux producteurs communautaires qui emploient environ 2 700 personnes mais également aux quelque 80 000 agriculteurs dont la subsistance dépend dans une mesure plus ou moins importante de la culture des fraises.
(82)
Ainsi qu’expliqué en détail au considérant 133 du règlement provisoire, l’industrie utilisatrice a indiqué que, pour l’industrie communautaire, la disponibilité du produit concerné était capitale pour la production de toute sa gamme de produits et pour la fourniture d’un produit de haute qualité au marché. L’enquête a montré que la nature cyclique de la matière brute pour l’industrie communautaire, à savoir les variations des cultures de fraises, a un impact significatif sur les prix, ce qui est confirmé par l’évolution observée après la période d’enquête. Cependant, ainsi qu’expliqué au considérant 74 du règlement provisoire, les prix ont été tellement déprimés dans la dernière phase de la période considérée et de la période d’enquête que l’industrie communautaire a été contrainte d’acheter les fraises fraîches aux agriculteurs à un prix inférieur à leurs coûts de production, avec pour conséquence que certains de ces agriculteurs ont abandonné la culture des fraises. Même si les prix ont été à la hausse en 2006, il est clair que l’approvisionnement en fraises fraîches de l’industrie communautaire et, par extension, des utilisateurs pourrait être compromis si le faible niveau des prix observé au cours de la période considérée devait se reproduire.
(83)
L’enquête approfondie a montré que l’impact du droit antidumping sur les utilisateurs serait significatif. Certains d’entre eux verraient leur rentabilité diminuée et subiraient même des pertes financières, parfois lourdes, notamment parce que cette augmentation de prix ne pourra être répercutée à court terme sur la distribution/le commerce de détail. Cet impact sera cependant nettement moins prononcé si on considère la rentabilité globale des utilisateurs ayant fait l’objet de l’enquête.
(84)
L’industrie utilisatrice a fait valoir que l’existence de contrats à prix fixe conclus avec l’industrie utilisatrice empêchait l’industrie de transformation de répercuter sur le commerce de détail l’augmentation des coûts en cas d’instauration de mesures. Ces contrats courant toutefois pour des durées limitées, on peut cependant également présumer que l’incapacité pour l’industrie utilisatrice de répercuter l’augmentation des coûts ne durera que pendant une période comprise entre 6 et 12 mois.
(85)
Il apparaît donc que l’instauration de mesures définitives aura un impact important sur les utilisateurs de fraises congelées mais que cet impact aura vraisemblablement un caractère temporaire. En revanche, si aucune mesure n’est prise et que de ce fait, les prix déprimés réapparaissent, les effets préjudiciables sur l’industrie communautaire et sur les agriculteurs seront substantiels et durables.
(86)
Sur la base de ce qui précède, il est dès lors conclu qu’il n’y a aucune raison impérieuse de ne pas instaurer de droits antidumping sur les importations de fraises congelées en provenance de la République populaire de Chine.
F. IMPOSITION DE MESURES DÉFINITIVES
1. Forme des mesures définitives
(87)
Compte tenu des conclusions définitives établies concernant le dumping, le préjudice, le lien de causalité et l’intérêt de la Communauté, des mesures antidumping sont jugées nécessaires afin d’empêcher l’aggravation du préjudice causé à l’industrie communautaire par les importations faisant l’objet d’un dumping.
(88)
Il existe plusieurs formes de mesures antidumping. Si la Commission dispose d’une marge discrétionnaire importante pour choisir la forme de mesures qui convient le mieux, l’objectif reste d’éliminer les effets du dumping préjudiciable. Le règlement provisoire a instauré un droit ad valorem calculé sur la base de la règle du droit moindre et fixé à 0 % pour le producteur-exportateur ayant bénéficié du statut d’économie de marché, à 12,6 % pour le producteur-exportateur bénéficiant du traitement individuel et à 34,2 % pour toutes les autres sociétés.
(89)
Après l’adoption des mesures provisoires et ainsi qu’indiqué au considérant 51, le prix du produit concerné a augmenté de +/- 20 % sur le marché communautaire en 2006, année qui a suivi la période d’enquête. Étant donné que le produit concerné est relativement homogène et pour éviter que les mesures n’affectent les utilisateurs de manière disproportionnée, il est considéré qu’un prix minimal à l’importation constitue le type de mesure le plus approprié dans ce cas. Il convient de noter que l’objectif d’un prix minimal à l’importation est le même que celui d’un droit ad valorem, à savoir éliminer les effets d’un dumping préjudiciable. Avec ce type de droit, aucun droit ne doit être acquitté pour les importations effectuées à un prix caf frontière communautaire supérieur ou égal au prix minimal à l’importation. Si les importations ont lieu à un prix inférieur, la différence entre le prix effectif et le prix minimal à l’importation est perçue.
(90)
En ce qui concerne le niveau du prix minimal à l’importation, il a été calculé sur la base des mêmes conclusions, notamment des mêmes marges de dumping et de sous-cotation, que celles du règlement provisoire.
(91)
Pour calculer le prix minimal à l’importation, il a été tenu compte à la fois des marges de dumping constatées et du montant des droits nécessaire pour éliminer le préjudice subi par l’industrie communautaire.
2. Niveau d’élimination du préjudice
(92)
Conformément à l’article 9, paragraphe 4, du règlement de base, le droit antidumping définitif doit être institué au niveau de la marge de dumping ou de la marge de préjudice, la plus faible étant retenue. Aux fins de l’application de cette règle, un prix non préjudiciable ou prix minimal à l’importation non préjudiciable a été fixé. Ce prix minimal à l’importation non préjudiciable a alors été comparé à un prix minimal à l’importation sans dumping propre à chaque société, fondé sur la valeur normale ajustée pour obtenir un prix net franco frontière communautaire.
(93)
Pour calculer le prix minimal à l’importation non préjudiciable, il a été tenu compte du niveau des droits dont a besoin l’industrie communautaire pour couvrir ses coûts de production et réaliser un bénéfice avant impôt qu’une industrie de ce type peut raisonnablement escompter dans des conditions de concurrence normales. En l’absence de tout commentaire de la part des parties concernées, les mêmes considérations que celles figurant au considérant 144 du règlement provisoire ont été utilisées pour calculer une marge bénéficiaire de 6,5 %.
(94)
Les fraises congelées sont importées sous trois codes différents de la nomenclature combinée («codes NC») donnant lieu à la perception de droits de douane différents en fonction de la quantité de sucre ajouté ou d’autres édulcorants contenus dans les biens importés. Pour tenir compte de ces différents niveaux des droits de douane, un prix minimal à l’importation a été calculé pour chacun des codes NC.
(95)
Ainsi qu’indiqué au considérant 153 du règlement provisoire, il a été constaté qu’un producteur-exportateur chinois n’exportait pas ses fraises congelées à des prix de dumping. En conséquence, les exportations de cette société ne se verront appliquer aucune mesure antidumping.
(96)
Dans tous les autres cas, il a été constaté que le prix minimal à l’importation non préjudiciable de 684,20 EUR qui s’applique à toutes les exportations chinoises s’est avéré être inférieur aux différents prix minimaux à l’importation ne faisant pas l’objet d’un dumping. Pour toutes les autres exportations en provenance de la République populaire de Chine, le prix minimal à l’importation a par conséquent été fixé au niveau du prix minimal à l’importation non préjudiciable.
(97)
Lorsque les importations sont effectuées à un prix caf frontière communautaire supérieur ou égal au prix minimal à l’importation établi, aucun droit n’est appliqué. En revanche, si les importations sont réalisées à un prix inférieur, la différence entre le prix réel et le prix minimal à l’importation est perçue.
3. Perception définitive des droits provisoires
(98)
Les droits antidumping provisoires sous la forme de droits ad valorem compris entre 0 et 34,2 % pour les produits importés qui sont appliqués depuis le 19 octobre 2006 seront libérés. La perception définitive des droits ad valorem serait disproportionnée par rapport à l’élimination du dumping préjudiciable dans la mesure où, pendant cette période, les prix du marché ont été nettement supérieurs au prix minimal à l’importation
4. Applicabilité du prix minimal à l’importation
(99)
Un système de droits basé sur des prix minimaux à l’importation peut être plus difficile à appliquer et plus propice à de fausses déclarations quant à la valeur en douane des marchandises que d’autres formes de mesures. En fait, compte tenu du risque potentiel d’arrangements compensatoires dans ce secteur du marché, il est nécessaire d’introduire un double système de mesures. Ce double système comporte un prix minimal à l’importation et un droit fixe. Conformément à l’article 9, paragraphe 4, du règlement de base, le droit fixe a été calculé sur la base de la marge moyenne pondérée de préjudice, celle-ci s’étant avérée inférieure à la marge moyenne pondérée de dumping. Pour garantir le respect effectif du prix minimal à l’importation, les importateurs doivent être informés du fait que, s’il est constaté à l’issue d’une vérification postérieure à l’importation: i) que le prix net franco frontière communautaire effectivement payé par le premier client indépendant dans la Communauté («prix postérieur à l’importation») est inférieur au prix net franco frontière communautaire, avant dédouanement, tel qu’il résulte de la déclaration en douane; et ii) que le prix postérieur à l’importation est inférieur au prix minimal à l’importation, un droit fixe s’appliquera rétroactivement aux transactions en cause, à moins que le droit fixe ajouté au prix postérieur à l’importation ne donne un montant (prix effectivement payé plus droit fixe) encore inférieur au prix minimal à l’importation. Dans ce cas, un montant de droit équivalant à la différence entre le prix minimal à l’importation et le prix postérieur à l’importation s’appliquera. Les autorités douanières doivent immédiatement informer la Commission lorsqu’elles se trouvent en présence d’indications d’une fausse déclaration.
(100)
Dans ce contexte et pour répondre aux préoccupations exprimées, la Commission a l’intention de mettre en place deux mécanismes afin de garantir que les mesures conservent leur pertinence et soient entièrement respectées. Premièrement, elle se réfère au règlement (CEE) no 2913/92 du Conseil du 12 octobre 1992 établissant le code des douanes communautaire (6), notamment à son article 78, en vertu duquel les autorités douanières peuvent procéder au contrôle des documents et données commerciaux relatifs aux opérations d’importation ou d’exportation des marchandises en cause ainsi qu’aux opérations commerciales ultérieures relatives aux mêmes marchandises. Ces contrôles peuvent s’exercer auprès du déclarant, de toute personne directement ou indirectement intéressée de façon professionnelle auxdites opérations ainsi que de toute autre personne possédant en tant que professionnel lesdits documents et données. Ces autorités peuvent également procéder à l’examen des marchandises.
(101)
Deuxièmement, afin de se prémunir au mieux contre toute prise en charge éventuelle des mesures, notamment entre sociétés liées, les institutions communautaires font part de leur intention d’ouvrir immédiatement un réexamen au titre de l’article 12, paragraphe 1, du règlement de base et de soumettre les importations à enregistrement conformément à l’article 14, paragraphe 5, du règlement de base, si des éléments de preuve attestent ce type de pratique.
(102)
La Commission s’appuiera, entre autres, sur les informations relatives à la surveillance des importations fournies par les autorités douanières nationales ainsi que sur les rapports transmis par les États membres conformément à l’article 14, paragraphe 6, du règlement de base,
A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Il est institué un droit antidumping définitif sur les importations de fraises, non cuites ou cuites à l’eau ou à la vapeur, congelées, même additionnées de sucre ou d’autres édulcorants, originaires de la République populaire de Chine et relevant des codes NC 0811 10 11, 0811 10 19 et 0811 10 90.
2. Le montant du droit antidumping définitif applicable à Yantai Yongchang Foodstuff est le suivant:
Société
Droit définitif
Code additionnel TARIC
Yantai Yongchang Foodstuff
0,0 %
A779
3. Pour toutes les autres sociétés, le montant du droit antidumping définitif équivaut à la différence entre le prix minimal à l’importation fixé au paragraphe 4 et le prix net franco frontière communautaire avant dédouanement si ce dernier est inférieur. Aucun droit n’est perçu si le prix net franco frontière communautaire est égal ou supérieur au prix minimal à l’importation correspondant fixé au paragraphe 4.
4. Aux fins du paragraphe 3, le prix minimal à l’importation indiqué dans la colonne 2 du tableau ci-dessous s’applique. S’il s’avère, à la suite d’une vérification postérieure à l’importation, que le prix net franco frontière communautaire effectivement payé par le premier client indépendant dans la Communauté (prix postérieur à l’importation) est inférieur au prix net franco frontière communautaire, avant dédouanement, tel qu’il résulte de la déclaration en douane et que le prix postérieur à l’importation est inférieur au prix minimal à l’importation, le droit antidumping fixe indiqué dans la colonne 3 ou la colonne 4 du tableau ci-dessous s’applique, à moins que ce droit fixe tel qu’indiqué à la colonne 3 ou la colonne 4 ajouté au prix postérieur à l’importation ne donne un montant (prix effectivement payé plus droit fixe) encore inférieur au prix minimal à l’importation indiqué dans la colonne 2 du tableau ci-dessous. Dans ce cas, un montant de droit équivalant à la différence entre le prix minimal à l’importation indiqué dans la colonne 2 du tableau ci-dessous et le prix postérieur à l’importation s’applique. En cas de perception a posteriori, ce droit antidumping fixe est perçu après déduction de tout droit antidumping précédemment acquitté, calculé sur la base du prix minimal à l’importation.
Code NC et présentation des fraises
Prix minimal à l’importation en euros par tonne nette de produit
Droit fixe en euros par tonne nette de produit applicable à Dandong Junao (code additionnel TARIC A780)
Droit fixe en euros par tonne nette de produit applicable à toutes les autres sociétés (code additionnel TARIC A999)
Fraises non cuites ou cuites à l’eau ou à la vapeur, congelées, additionnées de sucre ou d’autres édulcorants, d’une teneur en sucre supérieure à 13 % en poids (NC 0811 10 11)
496,8
62,6
169,9
Fraises non cuites ou cuites à l’eau ou à la vapeur, congelées, additionnées de sucre ou d’autres édulcorants, d’une teneur en sucre inférieure à 13 % en poids (NC 0811 10 19)
566,3
71,3
193,7
Fraises non cuites ou cuites à l’eau ou à la vapeur, congelées, non additionnées de sucre ou d’autres édulcorants, (NC 0811 10 90)
598
75,3
204,5
5. En cas de dommage avant la mise en libre pratique des marchandises, lorsque le prix payé ou à payer est calculé proportionnellement aux fins de la détermination de la valeur en douane conformément à l’article 145 du règlement (CEE) no 2454/93 de la Commission (7), le montant de droit antidumping calculé sur la base des paragraphes 3 et 4 ci-avant est réduit au prorata du prix actuellement payé ou à payer.
6. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
Les montants déposés au titre du droit antidumping provisoire conformément au règlement (CE) no 1551/2006 concernant les importations de fraises, non cuites ou cuites à l’eau ou à la vapeur, congelées, même additionnées de sucre ou d’autres édulcorants, originaires de la République populaire de Chine sont libérés.
Article 3
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Luxembourg, le 16 avril 2007.