РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 896/2007 НА КОМИСИЯТА
от 27 юли 2007 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на дихидромирценол с произход от Индия
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) (наричан по-долу „основният регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
1.1. Започване на процедура
(1)
На 11 ноември 2006 г. Комисията обяви с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2), (наричано по-долу „известие за започване на процедура“) започването на антидъмпингова процедура относно вноса в Общността на дихидромирценол с произход от Индия.
(2)
Антидъмпинговата процедура бе започната вследствие на жалба, подадена на 29 септември 2006 г., от следните производители от Общността: Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A. и Sensient Fragrances S.A. (наричани по-долу „жалбоподателите“), представляващи значителен дял, в този случай повече от 25 % от общото производство на дихидромирценол в Общността. В жалбата се съдържат доказателства за дъмпинг на посочения продукт и за нанасяне на материална щета, произтичаща от него, което бе счетено за достатъчно основание, за да оправдае започването на процедура.
1.2. Заинтересовани страни и проверки на място
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, други известни производители в Общността, производители износители от Индия, вносители и потребители, за които е известно, че са заинтересовани, както и техните асоциации, и представителите на Индия, за започването на разследване. Заинтересованите страни получиха възможност да изложат позициите си в писмена форма и да поискат да се организира изслушване в рамките на срока, посочен в известието за започване на процедура. На всички заинтересовани страни, които поискаха и посочиха наличието на определени причини да бъдат изслушани, бе дадена възможност за изслушване.
(4)
С оглед на явно големия брой индийски производители износители и вносители в Общността, в известието за започване на процедура бе предвидено изготвянето на представителна извадка, за да се установят дъмпингът и нанесената щета, в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може Комисията да реши дали ще има необходимост от представителна извадка и ако се окаже, че това е необходимо - да подбере тази извадка, всички индийски производители износители и всички вносители в Общността бяха приканени да се представят на Комисията и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедура, основна информация за своята дейност, свързана с разглеждания продукт, за периода от 1 октомври 2005 г. до 30 септември 2006 г. Обаче само двама индийски производители износители и двама вносители на разглеждания продукт в Общността се явиха и предоставиха исканата за извадката информация в рамките на срока, посочен в известието за започване на процедура. Затова бе решено, че не е необходима представителна извадка.
(5)
Комисията изпрати въпросници на всички известни заинтересовани страни и на всички други страни, които пожелаха това, в рамките на срока, посочен в известието за започване на процедура.
(6)
Отговори на въпросника бяха получени от двама индийски производители износители, от четирима производители от Общността на подобен продукт, от двама вносители, несвързани с производителите износители, и от един потребител в Общността.
(7)
Комисията издири и провери цялата информация, която счете за необходима за временно определяне на дъмпинга, произтичащите щети и интереса на Общността, и направи проверки в помещенията на следните компании:
а)
Производители от Общността
-
Destilaciones Bordas Chinchurreta S.A., Гранада, Испания;
-
Sensient Fragrances S.A., Dos Hermanas (Севиля), Испания;
-
Takasago International Chemicals (Europe) S.A., Мурсия, Испания.
б)
Производители износители от Индия
-
Neeru Enterprises, Рампур;
-
Privi Organics Limited, Мумбай.
1.3. Период на разследване
(8)
Разследването на дъмпинга и нанесената щета обхвана периода от 1 октомври 2005 г. до 30 септември 2006 г. (наричан по-долу „периода на разследване“ или „ПР“). Проучването на тенденциите, влияещи върху оценката на щетата, обхваща периода от 1 януари 2003 г. до края на периода на разследване (наричан по-долу „разглежданият период“).
2. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
2.1. Разглеждан продукт
(9)
Разглежданият продукт е дихидромирценол с чистота 93 тегловни процента или повече, с произход от Индия (наричан по-долу „разглежданият продукт“), обикновено деклариран под код по КН ex 2905 22 90.
(10)
Разглежданият продукт е безцветна до бледожълта течност със силен, свеж лимонов цитрусово-флорален и сладък аромат с леки или никакви терпенови оттенъци, разтворима в керосин и алкохол и неразтворима във вода. Принадлежи към семейството на ацикличните терпенови алкохоли. Химичното му име е 2,6-диметилокт-7-ен-2-ол (CAS RN 18479-58-8).
(11)
Типичните приложения на разглеждания продукт са в перилните препарати, ароматите за сапуни и като силна поддържаща нотка в парфюмите с цитрусов аромат и аромат на зелен лимон.
2.2. Подобен продукт
(12)
Разглежданият продукт и дихидромирценолът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в Индия, както и дихидромирценолът, произвеждан и продаван в Общността от производството на Общността, имат едни и същи основни химически и технически характеристики и крайни приложения. Затова бе направено временното заключение, че тези продукти са подобни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
3. ДЪМПИНГ
3.1. Нормална стойност
(13)
За да определи нормалната стойност, Комисията първо установи, за всеки от двамата сътрудничещи производители износители, дали техните общи продажби на подобния продукт на вътрешния пазар са представителни в сравнение с техните общи продажби за износ за Общността. В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент продажбите на подобния продукт на вътрешния пазар бяха сметнати за представителни само за една от сътрудничещите фирми, тъй като обемът на продажбите на вътрешния пазар на това дружество надвишава 5 % от общите продажби за износ на разглеждания продукт в Общността.
(14)
След това Комисията определи за това дружество, въз основа на чистотата, видовете подобен продукт, продавани на вътрешния пазар, които са еднакви или пряко сравними с видовете, продавани за износ в Общността. За всеки вид бе установено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на определен вид на продукта се считат за достатъчно представителни, когато обемът на продажбите на този вид на вътрешния пазар по време на периода на разследване е бил 5 % или повече от общия обем на продажбите на сравнимия вид на продукта, изнасян в Общността. Такъв бе случаят с всички видове на продукта за вътрешния пазар, сравними с видовете за износ в Общността.
(15)
Впоследствие Комисията проучи дали продажбите на вътрешния пазар на всеки вид на разглеждания продукт, продавани на вътрешния пазар в представителни количества, могат да бъдат сметнати за осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено чрез определяне на дела на рентабилните продажби на вътрешния пазар на независими клиенти за всеки изнасян вид на продукта.
(16)
Тъй като за всички видове на продукта повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар бяха продадени на нетна продажна цена, равна или по-висока от изчислените производствени разходи, и тъй като, едновременно с това, среднопретеглената продажна цена бе равна или по-висока от производствените разходи, нормалната стойност по вид на продукта бе изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на дадения вид на продукта, независимо дали тези продажби са били рентабилни, или не.
(17)
За производителя износител, който нямаше представителни продажби на вътрешния пазар на подобния продукт по време на периода на разследване (виж съображение 13 по-горе), нормалната стойност бе определена на базата на цените на вътрешния пазар при обичайни търговски условия на другия производител износител (виж съображения от 14 до 16 по-горе), в съответствие с член 2, параграф 1 от основния регламент.
3.2. Експортна цена
(18)
Всички продажби на двамата сътрудничещи производители износители са били извършени директно към несвързани клиенти в Общността. За тези продажби експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент на базата на цените, реално платени или подлежащи на плащане от тези независими клиенти в Общността.
3.3. Сравнение
(19)
Сравнението между нормална стойност и експортна цена бе направено на базата на цени франко завода. За да се гарантира справедливо сравнение, съгласно член 2, параграф 10 от основния регламент бяха взети предвид разликите във факторите, които влияят на сравнимостта на цените. Там, където бе приложимо и оправдано, бяха направени промени, отразяващи различията в транспортните разходи, разходите за презокеански превоз и застраховка, разходите за обработка, товарните и допълнителните разходи, отстъпките, комисионите, разходите за кредит и вносните такси.
3.4. Дъмпингов марж
(20)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговият марж за двамата сътрудничещи производители износители бе определен на базата на сравнение между среднопретеглената нормална стойност по вида на продукта и среднопретеглената експортна цена по вида на продукта, както бяха определени по-горе.
(21)
На тази база временният дъмпингов марж, изразен като процент от цената CIF на границата на Общността без платено мито, е следният:
Фирма
Временен дъмпингов марж
Neeru Enterprises, Рампур
3,3 %
Privi Organics Limited, Мумбай
7,5 %
(22)
За онези производители износители, които не сътрудничеха, дъмпинговият марж бе определен на базата на наличните факти, в съответствие с член 18 от основния регламент. В този смисъл първо бе определено нивото на сътрудничество. Направеното сравнение между данните на Евростат относно вноса с произход от Индия и обема на износа за Общността, докладван от сътрудничещите производители износители, показа, че нивото на сътрудничество е високо (над 80 %). Следователно и тъй като нямаше признаци, че несътрудничещите фирми извършват дъмпинг на по-ниско ниво, беше сметнато за подходящо да се определи дъмпинговият марж за останалите дружества, които не са сътрудничели на разследването, на нивото на по-високия дъмпингов марж, установен за двете сътрудничещи фирми. Този подход е в съответствие с установената практика на институциите на Общността и бе сметнат за необходим, за да не се предоставя стимул за неоказване на сътрудничество. Следователно остатъчният дъмпингов марж бе изчислен на 7,5 %.
4. ЩЕТА
4.1. Продукция на Общността и производство на Общността
(23)
Вътре в Общността подобният продукт се произвежда от петима производители. Продукцията на тези петима производители от Общността следователно съставлява продукцията на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент.
(24)
От тези петима производители общо четирима отговориха на въпросника. Един от отговорилите обаче не подкрепи категорично жалбата, тоест не зае позиция по същата. Следователно тази фирма не може да съставлява част от производството на Общността и съответно да е част от анализа на щетата. Независимо от това, ситуацията на тази фирма бе взета предвид и изследвана като друг фактор за нанасяне на щета в част 5 „Причинна връзка“.
(25)
Тримата останали сътрудничещи производители представляват повече от 40 % от общата продукция на подобния продукт на Общността. Отбелязваме, че един от тях е осъществил значителен внос на дихидромирценол от Индия през периода на разследването. Все пак вносът не е основната му дейност и този внос се счита за направен като реакция на притока на значително подбитите цени на дъмпинговия внос, и по-специално, за да подобри финансовото си състояние и да поддържа собственото си производство на подобния продукт жизнеспособно. Следователно не беше сметнато за уместно да бъде изключен този производител от определянето на производството на Общността.
(26)
Въз основа на това се счита, че тримата производители от Общността, посочени в съображение 25 по-горе, съставляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент. По-долу те ще бъдат наричани „производство на Общността“.
4.2. Определяне на съответния пазар на Общността
(27)
За да се установи дали производството на Общността е претърпяло щета или не и за да се определят потреблението и различните икономически показатели, свързани със състоянието на производството на Общността, бе проучено дали и до каква степен последващата употреба на производството на Общността на подобния продукт трябва да се вземе предвид в анализа.
(28)
Дихидромирценолът се използва като междинен материал за производството на деривати, като тетрахидромирценол и мирценол, или като съставна част на аромати. В хода на разследването бе установено, че производството на Общността използва определени количества дихидромирценол (около 10 % от общия му производствен обем) вътрешно за горепосочените цели. В този смисъл дихидромирценолът просто е бил прехвърлен без фактура вътре в същата фирма; той не е излязъл на свободния пазар, защото е бил използван от самия производител за по-нататъшна обработка и/или като съставна част на друг продукт. Такива ситуации се наричат „междинно използване“.
(29)
Производството на Общността също така е продавало дихидромирценол на свързани лица в Общността и в трети страни за препродажба или употреба от тези лица. Обаче в хода на разследването бе установено, че тези продажби не могат да се считат за междинни, тоест за продажби на междинния пазар, защото са били направени на пазарни цени и купувачите са имали свободен избор на доставчик. Напротив, те следва да се считат за продажби на свободния пазар.
(30)
Разграничаването между междинния и свободния пазар е уместно при анализа на щетата, защото продуктите, предназначени за междинно използване, тоест за вътрешна употреба от самите производители в конкретния случай, не са изложени на пряката конкуренция на вносителите. За разлика от това производството, предназначено за продажба на свободния пазар, е в пряка конкуренция с вноса на разглеждания продукт.
(31)
За да се представи възможно най-пълна картина на състоянието на производството на Общността, бяха събрани и анализирани данни за цялата дейност с дихидромирценол, а впоследствие бе определено, дали продукцията е била предназначена за междинно използване или за свободния пазар.
(32)
За следните икономически показатели, свързани с производството на Общността, бе установено че всеобхватният анализ и оценката трябва да се фокусират върху ситуацията, преобладаваща на свободния пазар: обем на продажбите и продажни цени на пазара на Общността, пазарен дял, ръст, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, паричен поток и експортен обем и цени.
(33)
По отношение на други икономически показатели обаче въз основа на разследването бе установено, че те могат да бъдат добре проучени само ако се разгледа цялостната дейност, свързана с разглеждания продукт. Наистина, производството (както за междинния, така и за свободния пазар), капацитетът, коефициентът на използваемост на капацитета, инвестициите, складовите наличности, заетостта, производителността, заплатите и способността за привличане на капитал зависят от цялостната дейност, независимо от това дали продукцията е предназначена за междинно използване или е продавана на свободния пазар.
(34)
И накрая отбелязваме, че развитието на междинното използване на продукта от производството на Общността бе проучено като друг фактор, влияещ върху щетите, в част 5 „Причинна връзка“, за да се установи дали то е повлияло на състоянието им.
4.3. Потребление на Общността
(35)
Потреблението на Общността бе установено на базата на обемите на собствената продукция на производителите от Общността, предназначена за свободна продажба на пазара на Общността и за междинно използване от тези производители, и на обемите на вноса в Общността по данни на Евростат.
(36)
По отношение на Евростат трябва да се отбележи, че продукти, различни от дихидромирценола, могат да бъдат включени в тази статистика, тъй като дихидромирцеолът е деклариран под код по КН „ex“. Така данни от Евростат бяха сравнени със знанията за пазара на производството на Общността. В резултат вносът от Япония бе изключен, тъй като бе счетено, че той е изцяло съставен от продукти, различни от дихидромирценол, тъй като не е известно този продукт да се произвежда в Япония. За вноса от трети страни, различни от Япония, статистическите данни на Евростат изглежда бяха достатъчно точни (тоест не включваха значителни обеми от продукти, различни от дихидромирценол, което значително би изкривило картината), така че не бяха направени корекции на тези данни за целите на анализа на щетата и причинната връзка.
(37)
През първата част на разглеждания период пазарът на дихидромирценол на Общността е сравнително стабилен. Започва увеличение на потреблението през 2005 г. и през периода на разследване (ПР) то достига ниво с 23 % по-високо от 2003 г., тоест около 4 400 000 килограма.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Потребление (кг)
3 586 447
3 571 795
3 819 904
4 409 093
Индекс: 2003 г. = 100
100
100
107
123
Източник: проверени отговори на въпросници от производството на Общността, информация, събрана от други производители от Общността, Евростат.
4.4. Внос от разглежданата страна
4.4.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от разглежданата страна
(38)
Обемът на дъмпинговия внос на разглеждания продукт в Общността се покачва драматично през 2004 г., тоест с повече от 1 600 %. Той допълнително почти се удвоява през 2005 г., преди да забави темп през периода на разследване и да затвори на ниво 2 963 % по-високо в сравнение с началото на разглеждания период, тоест около 760 000 килограма през периода на разследване, сравнено с около 25 000 килограма през 2003 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Внос (кг)
24 900
430 600
751 800
762 600
Индекс: 2003 г. = 100
100
1 729
3 019
3 063
Източник: Евростат.
(39)
Средната вносна цена пада с почти 20 % през 2004 г., увеличава се до първоначалното си ниво през 2005 г. и с 11 % през ПР. Както може да се види от съображения 41 и 42 по-долу, вносните цени са били значително по-ниски от цените на производството на Общността през ПР.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Средна импортна цена (EUR/кг)
3,45
2,79
3,45
3,81
Индекс: 2003 г. = 100
100
81
100
111
Източник: Евростат.
(40)
Пазарният дял на дъмпинговия внос от Индия се увеличава с почти 17 процентни пункта през разглеждания период, тоест от 0,7 % през 2003 г. до 17,3 % през периода на разследване. Значителен пазарен дял е спечелен през 2004 г., в съответствие с гореописаното рязко увеличаване на обемите на вноса и стабилното потребление на Общността. През периода на разследване, изразено в абсолютни стойности, индийските износители, въпреки увеличението на обемите на продажбите, са намалили пазарния си дял с 2,4 процентни пункта. Имайки предвид обаче, че потреблението на Общността се е увеличило само с 23 % през разглеждания период, очевидно е, че дъмпинговият внос от Индия на пазара на Общността се е увеличил много повече по време на дадения период.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Пазарен дял
0,7 %
12,1 %
19,7 %
17,3 %
Индекс: 2003 г. = 100
100
1 736
2 835
2 491
Източник: Евростат.
4.4.2. Подбиване на цените
(41)
С цел да се анализира подбиването на цените, вносните цени на сътрудничещите производители износители бяха сравнени с цените на производството на Общността, на базата на среднопретеглени стойности за пряко сравними видове на продукта (на база чистота) през периода на разследване. Цените на производството на Общността бяха коригирани до ниво франко завода и сравнени с вносните цени CIF на границите на Общността, с включено мито. Това сравняване на цените бе направено за сделки на еднакво ниво на търговия, надлежно коригирани, където е необходимо, и след приспадане на рабати и отстъпки.
(42)
Въз основа на цените на сътрудничещите производители износители, установените маржове на подбиване, изразени като процент от цените на производството на Общността, са 5,8 % и 7,4 %.
4.5. Състояние на производството на Общността
(43)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички приложими икономически фактори и индекси, влияещи върху състоянието на производството на Общността.
(44)
Припомняме, че наличието на междинно използване на подобния продукт от производството на Общността следва да се вземе предвид при анализа на щетата. Така определени показатели за щетата бяха проучени при съсредоточаване върху ситуацията, преобладаваща на свободния пазар, докато други такива можеха да бъдат добре проучени само ако се разгледа цялостната дейност, свързана с разглеждания продукт (виж съображения от 27 до 34 по-горе).
а) Производство, капацитет и коефициент на използваемост на капацитета
(45)
Производството в Общността на подобния продукт се е увеличило с 6 % през разглеждания период. По-специално, останало е стабилно през 2004 г., отбелязва слабо увеличение с 2 % през 2005 г. и допълнително с 4 процентни пункта през периода на разследване. Тъй като производственият капацитет е останал стабилен, използваемостта му отбелязва слабо подобрение в съответствие с увеличените производствени обеми. През периода на разследване капацитетът е бил използван на 73 %.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Производство (кг)
2 212 266
2 210 328
2 265 113
2 350 588
Индекс: 2003 г. = 100
100
100
102
106
Капацитет (кг)
3 210 000
3 210 000
3 210 000
3 210 000
Индекс: 2003 г. = 100
100
100
100
100
Използваемост на капацитета
69 %
69 %
71 %
73 %
Индекс: 2003 г. = 100
100
100
102
106
Източник: проверени отговори на въпросника.
б) Складови наличности
(46)
Между 2003 г. и периода на разследване има цялостно увеличаване на складовите наличности. Максимумът за 2004 г. съвпада с внезапния спад в продажбите, описан в съображение 47 по-долу. През периода на разследване нивото на складовите наличности е било с 8 % по-високо от това през 2003 г.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Складови наличности (кг)
118 204
222 907
166 724
127 440
Индекс: 2003 г. = 100
100
189
141
108
Източник: проверени отговори на въпросника.
в) Обем на продажбите, продажна цена и пазарен дял
(47)
Продажбите на собствената продукция на производството на Общността на свободния пазар на Общността внезапно спадат със 7 % през 2004 г. През 2005 г. те се възстановяват малко над първоначалното си ниво и се увеличават с 19 процентни пункта през периода на разследване. При все това, имайки предвид увеличеното потребление през 2005 г. и през периода на разследване (виж съображение 37 по-горе), производството на Общността не е укрепило пазарната си позиция. Напротив, тя едва запазва пазарния си дял. Средните продажни цени на продукцията на Общността отразяват развитието на пазара. Те спадат драматично през 2004 г., тоест с 22 %, намаляват допълнително с 10 процентни пункта през 2005 г. и остават относително стабилни през периода на разследване.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Продажби в ЕО (кг)
1 233 633
1 147 959
1 274 430
1 506 740
Индекс: 2003 г. = 100
100
93
103
122
Пазарен дял
34,4 %
32,1 %
33,4 %
34,2 %
Индекс: 2003 г. = 100
100
93
97
99
Продажна цена (EUR/кг)
4,55
3,55
3,09
3,15
Индекс: 2003 г. = 100
100
78
68
69
Източник: проверени отговори на въпросника.
г) Рентабилност
(48)
Рентабилността на производството на Общността драматично се влошава през разглеждания период. От 12,3 % печалба през 2003 г. производството на Общността на подобния продукт, предназначен за продажба на свободния пазар, носи съществени загуби през 2004 г. в съответствие с гореописания спад в обемите на продажбите и цените. През 2005 г. маржът на загуба се удвоява и през периода на разследване производството на Общността претърпява загуби от почти 17 %.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Марж на печалбата преди данъчно облагане
12,3 %
-7,5 %
-15,8 %
-16,9 %
Индекс: 2003 г. = 100
100
-60
- 128
- 137
Източник: проверени отговори на въпросника.
д) Инвестиции, възвращаемост на инвестициите, паричен поток и способност за натрупване на капитали
(49)
През разглеждания период инвестициите съществено са намалели, достигайки през периода на разследване само 7 % от нивото им през 2003 г., което е отражение на факта, че производството вече работи със съвременно оборудване. Както може да се види от таблицата под съображение 45 по-горе, не са направени никакви инвестиции в производствените капацитети, въпреки че се очакваше пазарът на дихидромирценол да запази възходящата си тенденция. Възвръщаемостта на инвестициите, изразена посредством нетната печалба/загуба на производството на Общността и нетната балансова стойност на инвестициите ѝ, се развива в съответствие с маржа на инвестициите и маржа на печалба/загуба. По-конкретно, намалява от 13,7 % през 2003 г. на - 26,9 % през периода на разследване. По същия начин и паричният поток на производството на Общността значително се е влошил. От входящ/положителен паричен поток от около 1 300 000 EUR през 2003 г. се стига до изходящ/отрицателен паричен поток от над 60 000 EUR през периода на разследване. Всички тези показатели ясно потвърждават неспособността на производството на Общността за привличане на капитал.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Инвестиции (EUR)
221 210
44 605
23 435
16 481
Индекс: 2003 г. = 100
100
20
11
7
Възвръщаемост на инвестициите
13,7 %
-7,1 %
-17,3 %
-26,9 %
Индекс: 2003 г. = 100
100
-52
- 127
- 197
Паричен поток (EUR)
1 328 345
-48 093
164 355
-61 724
Индекс: 2003 г. = 100
100
-4
12
-5
Източник: проверени отговори на въпросника.
е) Ръст
(50)
Производството на Общността запазва пазарния си дял с цената на значителни загуби, придружени, inter alia, от изходящ/отрицателен паричен поток. Така се стига до заключението, че производството на Общността не би могла да се облагодетелства от ръста на пазара.
ж) Заетост, производителност и заплати
(51)
Броят на служителите в производството на Общността, заети с производството на подобния продукт, е намалял въпреки увеличения обем продукция (виж съображение 45 по-горе). През периода на разследване заетостта е с 15 % по-ниска отколкото през 2003 г. Въпреки това общите разходи за труд са се увеличили. По-конкретно, увеличили са се с 13 % през 2004 г., останали са относително стабилни през 2005 г., преди слабо да се влошат през периода на разследване до ниво с 6 % по-високо, отколкото през 2003 г. Всъщност средните разходи за труд са се увеличили с 24 % през разглеждания период. Това увеличение се дължи на инфлация (около 3 % през 2004 г. и 2005 г. в Испания) и на промени в структурата на заетостта (по-голям дял на квалифицираната работна ръка). Производителността, изразена в продукция на работник на година, се е увеличила с 24 % между 2003 г. и периода на разследване.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Заетост
44,2
43,7
39,8
37,7
Индекс: 2003 г. = 100
100
99
90
85
Разходи за труд (EUR)
1 401 693
1 580 371
1 554 698
1 480 157
Индекс: 2003 г. = 100
100
113
111
106
Средни разходи за труд (EUR)
31 741
36 206
39 033
39 282
Индекс: 2003 г. = 100
100
114
123
124
Производителност (кг на служител)
64 329
65 588
72 904
79 546
Индекс: 2003 г. = 100
100
102
113
124
Източник: проверени отговори на въпросника.
з) Степен на дъмпинга, възстановяване от минал дъмпинг или субсидиране
(52)
Що се отнася до въздействието върху производството на Общността на степента на действителния дъмпингов марж, имайки предвид обема и цените на дъмпинговия внос от разглежданата страна, това въздействие не може да се смята за несъществено.
(53)
Нещо повече, няма показатели, че производството на Общността се възстановява, по време на периода на разследване, от въздействията на някой минал дъмпинг или субсидиране.
4.6. Заключение относно щетата
(54)
По време на разглеждания период дъмпинговият внос на ниска цена от Индия драматично се е увеличил. По отношение на обема, дъмпинговият внос на разглеждания продукт се увеличава с почти 3 000 % между 2003 г. и периода на разследване. По отношение на пазарния дял, този внос заема повече от 17 % от пазара на дихидромирценол в Общността през периода на разследване, сравнено със само 0,7 % през 2003 г.
(55)
Въпреки че потреблението на Общността на дихидромирценол се е увеличило с 23 % през разглеждания период, производството на Общността през периода на разследване едва успява да достигне същия дял на пазара на Общността като през 2003 г., по-специално благодарение на увеличението в продажбите на продукцията му през 2005 г. и през периода на разследване. Въпреки това, както разкри направеният анализ на икономическите показатели на производството на Общността, това е станало възможно с цената на тежки загуби, спад във възвръщаемостта на инвестициите и изходящ/отрицателен паричен поток. Всъщност, щетата се материализира по-специално в значителен спад на цените на производството на Общността, който има пряко и съществено отрицателно въздействие върху финансовото състояние на тези фирми производители. По-конкретно, цените на производството на Общността падат от 4,55 EUR през 2003 г. на 3,15 EUR през периода на разследване. Този спад не е придружен от каквото и да е съответстващо намаление на производствените разходи. Следователно производството на Общността става губещо през 2004 г. и загубите му от продажбите на дихидромирценол на пазара на Общността допълнително се увеличават през 2005 г. и през периода на разследване, когато приходите от продажби eдва покриват постоянните разходи на производството на Общността. Подобна ситуация без съмнение не може да се поддържа в дългосрочен план.
(56)
Взимайки предвид всички тези фактори, бе направено временно заключение, че производството на Общността е понесло съществена щетата по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. ПРИЧИННА ВРЪЗКА
5.1. Въведение
(57)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент Комисията провери дали съществената щета, понесена от производството на Общността, е причинена от дъмпинговия внос на разглеждания продукт. Бяха изследвани и други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли в същото време да причинят щета на производството на Общността, за да се гарантира, че щетата, която тези други фактори биха могли да причинят, не се приписва на дъмпинговия внос.
5.2. Ефект от дъмпинговия внос
(58)
Първо, да си припомним, че разследването установи, че дихидромирценолът, внасян от Индия, пряко се конкурира с дихидромирценолът, произвеждан и продаван от производството на Общността, тъй като двата продукта са подобни по отношение на своите основни химически характеристики, взаимозаменяеми са и са разпространявани посредством същите канали за разпространение.
(59)
Значителното увеличаване на обема на дъмпинговия внос от разглежданата страна (почти 3 000 %) и на неговия дял на пазара на Общността (с почти 17 процентни пункта) съвпада с влошаването на финансовото състояние на производството на Общността. Това влошаване включваше, inter alia, спад на ценовото ниво на производството на Общността, водещо като резултат до влошаване на финансовите му резултати през същия период. Дъмпинговият внос подбива цените на производството на Общността със значителни маржове, така че може спокойно да сe заключи, че същият е отговорен за потискането на цените, което е довело до влошаване на финансовото състояние на производството на Общността.
(60)
Една от страните приведе довода, че няколко производителя на разглеждания продукт в Индия са спрели производството на този продукт и по този начин са намалили капацитета на продукцията на разглеждания продукт в Индия. Тази страна заключи, че поради гореизложените причини вносът от Индия не представлява заплаха за нанасяне на щета на производителите от Общността. В тази връзка бе потвърдено от разследването, че някои от производителите, споменати в жалбата, посочена в съображение 2 по-горе, преустановиха своето производство на дихидромирценол през периода на разследване; въпреки това бе установено, че се инсталират нови производствени мощности. Всъщност, поне един нов индийски производител на дихидромирценол се появи през 2005 г. Тази претенция, следователно, следва да бъде отхвърлена.
(61)
С оглед ясно установеното съвпадение по време на притока на дъмпингов внос на цени, значително подбиващи цените на производството на Общността, от една страна, и от друга страна, намаляването на цените и влошеното финансово състояние на производството на Общността, се прави временно заключение, че дъмпинговият внос е изиграл определяща роля за ситуацията, носеща вреди за производството на Общността.
5.3. Ефект на други фактори
5.3.1. Дейност на други производители на Общността
(62)
Както бе посочено в съображения от 23 до 26 по-горе, има пет производителя на подобния продукт в Общността; двама от тях не се смятат за съставна част от производството на Общността. Развитието на обема на продажбите и пазарния дял на тези две фирми е анализирано по-долу. За по-голяма поверителност не могат да се разкриват действителни цифри. Затова са дадени само индекси.
(63)
Продажбите в Общността на дихидромирценол, произведен от други производители на Общността, са намалели с 12 % през разглеждания период. Съответстващият пазарен дял е намалял дори още по-съществено, тоест с 28 %, тъй като в същото време пазарът се е разраснал.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Продажби в ЕО (кг)
Индекс: 2003 г. = 100
100
89
88
88
Пазарен дял
Индекс: 2003 г. = 100
100
90
83
72
Източник: информация, събрана от други производители на Общността.
(64)
С оглед на посоченото по-горе се стигна до временното заключение, че дейността на двамата други производители на Общността не е причинило никаква щета на производството на Общността.
5.3.2. Междинно използване от страна на производството на Общността
(65)
Както бе посочено в съображения от 27 до 34 по-горе, дейностите на производството на Общността по отношение на подобния продукт включват, inter alia, междинно използване на този продукт за производството на деривати и/или съставки на парфюми. Както бе допълнително обяснено в гореспоменатите съображения, беше сметнато за уместно да се изключи междинната употреба на производството на Общността от анализа на показателите за щета (където е уместно) и тя да се разследва в други фактори, тоест други възможни причини за щета, понесена от производството на Общността.
(66)
Междинната употреба на производството на Общността слабо се е понижила през разглеждания период. По-конкретно, тя е намаляла с 14 % през 2004 г. и с допълнителни 14 процентни пункта през 2005 г., преди да се увеличи през периода на разследване до около 240 000 килограма, което така или иначе е 5 % по-малко отколкото през 2003 г. Като относителни стойности, междинната употреба представлява около 10 % от общия производствен обем, с изключение на 2005 г., когато е намаляла до 8 %.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Междинно използване (кг)
249 809
215 100
179 954
236 323
Индекс: 2003 г. = 100
100
86
72
95
Източник: проверени отговори на въпросника.
(67)
С оглед на посоченото по-горе и вземайки предвид, че междинната употреба представлява само около 10 % от продукцията на производството на Общността, се стигна до временно заключение, че нейното развитие не би могло реално да допринесе за съществената щета, понесена от производството на Общността.
5.3.3. Износ на производството на Общността
(68)
По отношение на обемите, износът на производството на Общността леко се е подобрил през разглеждания период. Обемът на продажбите за износ се е увеличил с 8 % през 2004 г. и с допълнителни 12 процентни пункта през 2005 г., преди да се понижи през периода на разследване до ниво с 4 % по-високо отколкото през 2003 г. По отношение на единичните цени, от таблицата по-долу може да се види спад с 26 % между 2003 г. и периода на разследване. Трябва обаче да се отбележи, че цената на продажбите за износ се е понижила в по-малка степен в сравнение с цената на продажбите в Общността и като абсолютна стойност тя е останала значително по-висока от втората.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Продажби за износ на продукция от ЕО
(единици)
743 445
803 219
890 242
774 802
Индекс: 2003 г. = 100
100
108
120
104
Цена на продажбите за износ
(EUR/единица)
4,55
4,05
3,57
3,36
Индекс: 2003 г. = 100
100
89
79
74
Източник: проверени отговори на въпросника.
(69)
С оглед на това може да се направи временното заключение, че износът на производството на Общността няма съществен принос в понесената от него значителна щета.
5.3.4. Внос от трети страни
(70)
Проучен бе и вносът от трети страни, различни от Индия. Да припомним, че вносът от Япония, по данни от Евростат, бе изключен по причините, дадени в съображение 36 по-горе. Други корекции на данните от Евростат не бяха извършени за целите на настоящото разследване.
(71)
Както може да се види от долната таблица, обемът на вноса от други трети страни е намалял през разглеждания период. След рязък спад през 2004 г. и 2005 г., през периода на разследване той се е възстановил до ниво с 4 % по-ниско отколкото през 2003 г. Подобно развитие явно съвпада с увеличението на цените на този внос през 2004 г. и 2005 г. и последвалото им понижаване през периода на разследване. Като абсолютна стойност ценовото ниво на вноса от трети страни е останало значително над ценовото ниво на вноса от Индия по време на целия разглеждан период (виж съображение 39 по-горе). Съответстващият дял на вноса от трети страни на пазара на Общността се е развил, в съответствие с обемите му и разрастването на пазара; той е намалял с 22 % между 2003 г. и периода на разследване.
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПР
Внос (кг)
935 800
756 200
606 700
895 100
Индекс: 2003 г. = 100
100
81
65
96
Средна вносна цена (EUR/кг)
4,04
4,79
4,75
4,08
Индекс: 2003 г. = 100
100
119
118
101
Пазарен дял
26 %
21 %
16 %
20 %
Индекс: 2003 г. = 100
100
81
61
78
Източник: Евростат.
(72)
С оглед на посоченото по-горе беше направено заключението, че вносът от трети страни, различни от Индия, не е причинил никаква щета на производството на Общността.
5.3.5. Щетата е самопричинена
(73)
Една от страните изтъкна, че щетата е самопричинена, защото жалбоподателите зависят от вноса на основните суровини, използвани за производството на подобния продукт, и по този начин не са конкурентноспособни на другите производители в Общността, а дори и в глобален мащаб. В това отношение разследването не е установило никакви съществени разлики между източниците и цените на основните суровини, използвани и заплатени от жалбоподателите, и тези, използвани и заплатени от другите производители на Общността, а дори и от сътрудничещите индийски производители, което би оправдало горното твърдение. Това твърдение, следователно, следва да бъде отхвърлено.
5.4. Заключение за причината връзка
(74)
В заключение се потвърждава, че съществената щета, понесена от промишлеността на Общността, която по-специално се характеризира с намаляване на единичните продажни цени, водещо до съществено влошаване на финансовото състояние, е била причинена от дъмпинговия внос от разглежданата страна. Въпреки че междинната употреба и износът може до определена степен да са допринесли за влошаване състоянието на производството на Общността, тяхното развитие не е такова, че да разкъса причинната връзка между дъмпинговия внос и ситуацията, носеща вреди за производството на Общността.
(75)
Въз основа на горепосочения анализ, в който съответно бяха разграничени и разделени ефектите на всички известни фактори, които могат да повлияят на състоянието на производството на Общността, от вредния ефект на дъмпинговия внос, потвърждаваме, че тези други фактори, като такива, не променят факта, че нанесените вреди трябва да бъдат приписани на дъмпинговия внос.
(76)
Следователно беше направено временното заключение, че дъмпинговият внос с произход от разглежданата страна е причинил съществени вреди на производството на Общността по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
6. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
6.1. Общи забележки
(77)
Комисията проучи дали, въпреки временното заключение за наличието на вреден дъмпинг, съществуват неопровержими причини да се заключи, че не е в интерес на Общността да се приемат мерки в този конкретен случай. За тази цел и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент, въз основа на всички предоставени факти бяха разгледани въздействието на евентуалните мерки върху всички засегнати от процедурата страни, както и последствията, в случай че не се предприемат мерки.
6.2. Интерес на производството на Общността
(78)
Анализът на вредите ясно демонстрира, че производството на Общността е пострадало от дъмпинговия внос. Рязко увеличилият се дъмпингов внос в последните години е причинил силно потискане на цените. Производството на Общността, за да запази пазарната си позиция и обема на продажбите на свободния пазар, което е от решаващо значение за производствените разходи, е принудено да продава на цени, едва покриващи постоянните разходи.
(79)
В този контекст без налагането на мерки производството на Общността не би могло да запази положението си в дългосрочен план. Въпреки че пряко заетите в производството на дихидромирценол са умерен брой, голяма част от негативното въздействие върху заетостта ще е върху една географска област в Испания, където е концентрирана по-голяма част от производството на Общността. Ако се наложат мерки и вносните цени се възстановят на недъмпингово ниво, производството на Общността ще може да се конкурира при честни търговски условия, въз основата на истински сравнителни предимства. Очаква се, че обемите на продажбите на производството на Общността ще се покачат и съответно, производството на Общността ще се облагодетелства от икономията на мащаба. Също така се очаква, че производството на Общността ще оползотвори премахването на потискането на цените, наложено от дъмпинговия внос, за да покачи умерено собствените си продажни цени, тъй като мерките ще отстранят подбиването на цените, установено през периода на разследване. Тези очаквани положителни ефекти на мерките ще позволят на производството на Общността да подобри критичното си финансово състояние.
(80)
Следователно налагането на мерки е несъмнено в интерес на производството на Общността. Неналагането на мерки може да доведе до преустановяване на производството на дихидромирценол или дори до закриване на производствени предприятия в Общността.
6.3. Интерес на потребителите и консуматорите
(81)
Асоциации на консуматорите нито са се представили, нито са предоставили някаква информация в съответствие с член 21, параграф 2 от основния регламент. Следователно и като се има предвид, че дихидромирценолът се използва само като суровина или компонент в производството на други междинни или крайни продукти (виж съображения 11 и 28 по-горе), анализът бе ограничен до ефекта на мерките върху потребителите. Типичните приложения на дихидромирценолът са в перилните препарати, ароматите за сапуни и в определени парфюми. Така че разглежданите браншове са продуктите за пране и домашна грижа, както и продуктите за красота и лична грижа. Бяха изпратени въпросници на 13 известни потребители на дихидромирценол от Общността и на четири асоциации на ароматите и благоуханията. Комисията помоли, наред с другата информация, запитаните да направят коментари дали налагането на антидъмпингови мерки би било в интерес на Общността и как тези мерки ще им повлияят.
(82)
Бе получен един попълнен въпросник от производител на цяла гама от продукти за пране, домашна и лична грижа. От него става ясно, че разследваният продукт представлява само една твърде малка част от всички негови междинни и крайни приложения. Освен това, тази фирма не използва дихидромирценол с произход от Индия, поради което не може да предостави пълна информация. Въпреки това, този потребител предположи, че налагането на мерки би могло да доведе до недостиг в доставките и покачване на цените, което, в крайна сметка, може да доведе до наложени от цената промени в съставките на парфюмите. Един друг потребител се свърза с Комисията и я информира, че не използва дихидромирценол с произход от Индия. Това дружество не коментира въздействието на евентуалните мерки. Не бяха получени изложения от асоциации.
(83)
По отношение на получените коментари, разследването установи, че не е логично да се очаква недостиг в доставките на дихидромирценол, тъй като коефициентът на използваемост на капацитета от страна на производството на Общността е бил само 73 % през периода на разследване (виж съображение 45 по-горе). Дихидромирценол се произвежда и в няколко трети страни, различни от Индия. В допълнение, като се имат предвид установените умерени дъмпингови маржове, не се очаква съществено увеличение на цените. С оглед на това и като се има предвид твърде слабото въздействие на дихидромирценола върху разходите за масовите продукти, може да се направи временното заключение, че е малко вероятно налагането на антидъмпингови мерки да има съществен ефект върху положението на потребителите в Общността.
6.4. Интерес на несвързани вносители/търговци в Общността
(84)
Бе направена връзка с двайсет и седем известни вносители/търговци на разглеждания продукт в Общността. Три от тези фирми информираха Комисията, че не внасят дихидромирценол от Индия. Само двама вносители, несвързани с производителите износители, накрая отговориха на въпросника. Един от тях посочи, че е спрял да внася от Индия през периода на разследване, защото доставчикът му решил да продава изключително чрез определени други дистрибутори. Този вносител не коментира вероятното въздействие на мерките, тъй като очевидно те вече не го засягат. За другия сътрудничещ вносител продажбите в Общността на разглеждания продукт представляват по-малко от 20 % от общия му оборот, а делът му в общия внос на разглеждания продукт от Индия е твърде оскъден. Тази фирма не е дала никакви конкретни коментари относно вероятното въздействие на евентуалните мерки върху собствения ѝ бизнес. Тя само посочва, че всяка мярка би окуражила индийските производители да се адаптират, като подобрят ефикасността си, докато на производителите от Общността ще бъде позволено, благодарение на оказаната протекция, да запазят неефективната си продукция и така няма да бъдат задължени да се преструктурират. В това отношение се отбелязва, че, както бе посочено в съображение 79 по-горе, антидъмппинговите мерки, обратно на горните твърдения, ще позволят на производството на Общността да увеличи обемите на продажбите си и да подобри критичното си финансово състояние и по този начин ще създадат възможност за подобряване ефективността на производството. Този аргумент, следователно, следва да бъде отхвърлен.
(85)
С оглед на посоченото по-горе и по-специално взимайки предвид ниското ниво на сътрудничество от несвързаните вносители/търговци в Общността, беше направено временното заключение, че каквито и да било антидъмпингови мерки не биха имали решаващо неблагоприятно влияние върху ситуацията им.
6.5. Заключение за интереса на Общността
(86)
Горният анализ показва, че е в интерес на производството на Общността да се наложат мерки, тъй като се очаква тези мерки да възпрат високото ниво на внос на дъмпингови цени и да елиминират подбиването на цените от този внос, което доказано има значително негативно въздействие върху състоянието на производството на Общността. Очаква се и другите производители от Общността да се облагодетелстват от тези мерки.
(87)
Анализът също така показва, че потребителите най-вероятно няма да бъдат съществено засегнати от антидъмпинговите мерки.
(88)
Ниското ниво на сътрудничество от страна на несвързаните вносители/търговци на разглеждания продукт в Общността не позволява да се направи задълбочен анализ на техните интереси. Може обаче да се заключи, че тези лица са решили да не сътрудничат на разследването, защото тяхната дейност няма да бъде съществено засегната, ако се наложат мерки върху вноса на дихидромирценол от Индия.
(89)
Като се вземе предвид всичко това, се смята, че налагането на мерки, тоест премахването на водещия до щета дъмпинг, ще позволи на производството на Общността да подобри финансовото си състояние и да поддържа дейността си, както и че неблагоприятният ефект, който мерките могат да имат върху определени други икономически лица в Общността, не е прекомерен в сравнение с благоприятния ефект за производството на Общността.
(90)
Въз основа на посоченото по-горе се стигна до временното заключение, че няма неопровержими причини от интерес на Общността, които да изискват да не се въвеждат антидъмпингови мерки в този случай.
7. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(91)
Предвид временните заключения, направени по отношение на дъмпинга, идващата от него щета и интереса на Общността, трябва да се въведат временни мерки върху вноса от Индия на разглеждания продукт, за да се попречи на дъмпинговия внос да причини допълнителни вреди на производството на Общността.
7.1. Степен на отстраняване на вредите
(92)
Степента на временните антидъмпингови мерки трябва да бъде достатъчна, за да се отстранят вредите, нанесени на производството на Общността от дъмпинговия внос, без да се надвишават установените дъмпингови маржове. При изчисляване на сумата на митата, необходими за премахване на ефекта от причиняващия вреди дъмпинг, целта бе мерките да позволят на производството на Общността да покрие разходите си и да получи печалба преди данъчно облагане, за която е логично да се реализира при нормални условия на конкуренция, тоест при липсата на дъмпингов внос.
(93)
Въз основа на наличната информация бе предварително установено, че марж на печалба от 5 % от оборота може да бъде разглеждан като подходящо ниво, което производството на Общността се очаква да достигне при липсата на причиняващ вреди дъмпинг. През 2003 г., тоест преди увеличаването на дъмпинговия внос от Индия, производството на Общността постига печалба от 12,3 % за продажбите на подобния продукт на свободния пазар (виж съображение 48 по-горе). Бе счетено за уместно обаче да се коригира тази рентабилност, за да се отрази фактът, че пазарът на Общността и световният пазар на дихидромирценол са се разраснали и са били изградени нови производствени мощности и като резултат, общото ценово ниво - независимо от наличието на дъмпингов внос - леко се е понижило, докато производствените разходи за единица продукция са останали относително непроменени. Така че печалба от около 12 % при липса на дъмпингов внос не може да бъде логично оправдана; вместо това, марж на печалбата от 5 % от оборота бе счетен за по-подходящ при настоящата ситуация.
(94)
След това бе определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената вносна цена, установена за изчисленията за подбиване на цената, със средната неувреждаща цена на продуктите, продавани от производството на Общността на пазара на Общността. Всякаква разлика, произтичаща от това сравнение, бе изразена като процент от средната вносна CIF стойност. Тези разлики бяха установени и за двамата сътрудничещи производители износители над установения дъмпингов марж.
7.2. Временни мерки
(95)
Въз основа на посоченото по-горе и в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент беше сметнато, че трябва да бъде въведено временно антидъмпингово мито за сътрудничещите производители износители на нивото на установения дъмпингов марж.
(96)
Да припомним, че нивото на сътрудничество бе високо и следователно, сметнахме за уместно да се определи мито за останалите компании, които не сътрудничеха на разследването, на нивото на по-високото мито, което ще бъде наложено на сътрудничещите компании (виж съображение 22 по-горе). Следователно остатъчното мито бе изчислено на 7,5 %.
(97)
Въз основа на посоченото по-горе процентът на временното антидъмпингово мито следва да бъде:
Производител
Предложено антидъмпингово мито
Neeru Enterprises, Рампур
3,3 %
Всички други фирми (включително Privi Organics Limited, Мумбай)
7,5 %
(98)
Антидъмпинговото мито за конкретната фирма, определено в настоящия регламент, беше установено въз основа на констатациите на настоящото разследване. Следователно то отразява установената по време на разследването ситуация по отношение на тази фирма. Това мито (за разлика от митото за цялата страна, определено за „всички други фирми“) се прилага изключително за внос на продукти с произход от Индия, произведени от тази фирма, по-точно от конкретно посоченото юридическо лице. Внасяните продукти, произвеждани от друга фирма, която не е изрично посочена в оперативната част на настоящия регламент с наименованието и адреса ѝ, включително юридически лица, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от това мито и ще се облагат с митото, приложимо за „всички други фирми“.
(99)
Всякакви претенции относно прилагането на това антидъмпингово мито за конкретна фирма (например след промяна в наименованието на юридическото лице или след създаването на нови производствени или търговски организации) трябва да бъдат изпратени незабавно до Комисията с цялата необходима информация, по-конкретно всякакви изменения в дейността на фирмата, свързани с производството, както и продажби на вътрешния пазар и за износ, свързани с тази промяна в наименованието или промяна в производствени или търговски организации. Комисията, ако е уместно и след консултации с Консултативния комитет, ще измени съответно регламента, като актуализира списъка на фирмите, за които са определени индивидуални мита.
(100)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито ще трябва да се прилага не само за несътрудничещите производители износители, но и за онези производители, които не са имали никакъв износ за Общността по време на периода на разследване. Все пак, последните фирми се приканват, когато изпълнят изискванията на член 11, параграф 4, втора алинея от основния регламент, да представят молба за преразглеждане в съответствие с посочения член, за да бъде разгледана ситуацията им индивидуално.
8. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(101)
За да се постигне стабилно управление, трябва да се определи период, в рамките на който заинтересованите страни, които са се представили в рамките на определения в известието за започване на процедурата срок, да могат да представят позициите си в писмена форма и да поискат изслушване. Освен това трябва да се посочи, че констатациите относно въвеждането на антидъмпингово мито, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да бъдат преразгледани при определяне на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Въвежда се временно антидъмпингово мито върху вноса на дихидромирценол с чистота 93 тегловни процента или повече, който попада под код по КН ex 2905 22 90 (код по ТАРИК 2905229010) и е с произход от Индия.
2. Процентът на временното антидъмпингово мито, който се прилага към нетната цена франко границите на Общността преди облагане с мита, на продукта, описан в параграф 1 и произведен от посочените по-долу фирми, е следният:
Производител
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Neeru Enterprises, Рампур, Индия
3,3 %
A827
Всички други фирми
7,5 %
A999
3. Освобождаването на продукта, посочен в параграф 1, за свободно обращение в Общността, става след представянето на гаранция, равна на сумата на временното мито.
4. Освен ако не е посочено друго, се прилагат съществуващите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се нарушава член 20 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на съществените факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят мненията си в писмена форма и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 384/96 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 27 юли 2007 година.
RÈGLEMENT (CE) N o 896/2007 DE LA COMMISSION
du 27 juillet 2007
instituant un droit antidumping provisoire sur les importations de dihydromyrcénol originaire de l'Inde
LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES,
vu le traité instituant la Communauté européenne,
vu le règlement (CE) no 384/96 du Conseil du 22 décembre 1995 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après «le règlement de base»), et notamment son article 7,
après avoir recueilli l’avis du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
1. PROCÉDURE
1.1. Ouverture de la procédure
(1)
Le 11 novembre 2006, la Commission a, par un avis publié au Journal officiel de l’Union européenne (2) (ci-après «l’avis d’ouverture»), annoncé l’ouverture d’une procédure antidumping concernant les importations, dans la Communauté, de dihydromyrcénol originaire de l'Inde.
(2)
La procédure antidumping a été ouverte à la suite d’une plainte déposée le 29 septembre 2006 par les producteurs communautaires suivants: Destilaciones Bordas Chinchurreta SA et Sensient Fragrances SA (ci-après «les plaignants»), représentant une proportion majeure, en l’occurrence plus de 25 % de la production communautaire totale de dihydromyrcénol. La plainte contenait des éléments de preuve de l’existence du dumping dont fait l’objet ledit produit et du préjudice important en résultant. Ces éléments de preuve ont été jugés suffisants pour justifier l’ouverture d’une procédure.
1.2. Parties concernées et visites de vérification
(3)
La Commission a officiellement informé les plaignants, les autres producteurs connus dans la Communauté, les producteurs-exportateurs en Inde, les importateurs et les utilisateurs notoirement concernés et leurs associations, ainsi que les représentants de l’Inde de l’ouverture de l’enquête. Elle a donné aux parties intéressées la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture. Toutes les parties intéressées qui l’ont demandé et ont indiqué qu’il y avait des raisons particulières de les entendre ont été entendues.
(4)
Compte tenu du grand nombre apparent de producteurs-exportateurs indiens et d’importateurs dans la Communauté, il a été envisagé, dans l’avis d’ouverture, de recourir à l’échantillonnage pour déterminer le dumping et le préjudice, conformément à l’article 17 du règlement de base. Pour permettre à la Commission de décider s’il était nécessaire de procéder par échantillonnage et, le cas échéant, de déterminer la composition de l’échantillon, tous les producteurs-exportateurs indiens ainsi que tous les importateurs dans la Communauté ont été invités à se faire connaître et à fournir, comme indiqué dans l’avis d’ouverture, des informations de base sur leurs activités liées au produit concerné pendant la période allant du 1er octobre 2005 au 30 septembre 2006. Cependant, seuls deux producteurs-exportateurs indiens et deux importateurs du produit concerné dans la Communauté se sont fait connaître et ont communiqué les informations demandées pour l’échantillonnage dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture. Il a donc été décidé de ne pas recourir à la technique d’échantillonnage.
(5)
La Commission a adressé un questionnaire à toutes les parties notoirement concernées et à toutes les autres parties qui en ont fait la demande dans les délais précisés dans l’avis d’ouverture.
(6)
Deux producteurs-exportateurs indiens, quatre producteurs communautaires du produit similaire, deux importateurs non liés aux producteurs-exportateurs et un utilisateur dans la Communauté ont répondu au questionnaire.
(7)
La Commission a demandé et vérifié toutes les informations jugées nécessaires aux fins de la détermination provisoire du dumping, du préjudice en résultant et de l’intérêt de la Communauté et a procédé à des visites de vérification dans les locaux des sociétés suivantes:
a)
Producteurs communautaires
-
Destilaciones Bordas Chinchurreta SA, Grenade, Espagne,
-
Sensient Fragrances SA, Dos Hermanas (Séville), Espagne,
-
Takasago International Chemicals (Europe) SA, Murcie, Espagne.
b)
Producteurs-exportateurs en Inde
-
Neeru Enterprises, Rampur,
-
Privi Organics Limited, Mumbai.
1.3. Période d’enquête
(8)
L’enquête relative au dumping et au préjudice a couvert la période comprise entre le 1er octobre 2005 et le 30 septembre 2006 (ci-après «la période d’enquête»). L’examen des évolutions pertinentes aux fins de l’évaluation du préjudice a couvert la période allant du 1er janvier 2003 à la fin de la période d’enquête (ci-après «la période considérée»).
2. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
2.1. Produit concerné
(9)
Le produit concerné est le dihydromyrcénol, d’une pureté en poids de 93 % ou plus, originaire de l'Inde (ci-après «le produit concerné»), relevant normalement du code NC ex 2905 22 90.
(10)
Le produit concerné est un liquide transparent ou jaune pâle avec une puissante odeur d’agrume florale et sucrée rappelant le citron vert frais, avec peu ou pas de notes terpéniques, soluble dans l’huile de paraffine et l’alcool et insoluble dans l’eau. Il appartient à la famille des alcools terpéniques. Son nom chimique est 2,6-diméthyloct-7-en-2-ol (CAS RN 18479-58-8).
(11)
Ce produit est habituellement utilisé dans les détergents, les savons parfumés et pour ajouter une puissante note d’agrume dans les parfums de type citron ou lime.
2.2. Produit similaire
(12)
Le produit concerné et le dihydromyrcénol produit et vendu sur le marché intérieur de l’Inde, ainsi que le dihydromyrcénol produit et vendu dans la Communauté par l’industrie communautaire, ont été considérés comme présentant les mêmes caractéristiques chimiques et physiques de base et destinés aux mêmes utilisations finales. En conséquence, ces produits sont provisoirement considérés comme similaires au sens de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
3. DUMPING
3.1. Valeur normale
(13)
Afin de déterminer la valeur normale, la Commission a d’abord établi, pour chacun des deux producteurs-exportateurs ayant coopéré, si leurs ventes totales du produit similaire sur le marché intérieur étaient représentatives par rapport à leurs ventes totales à l’exportation vers la Communauté. Conformément à l’article 2, paragraphe 2, du règlement de base, les ventes sur le marché intérieur du produit similaire n’ont été jugées représentatives que pour une seule des sociétés ayant coopéré, car le volume des ventes de cette société sur le marché intérieur dépassait 5 % de ses ventes totales à l’exportation du produit concerné dans la Communauté.
(14)
La Commission a ensuite identifié, pour cette société, sur la base de la pureté, les types du produit similaire vendu sur le marché intérieur qui étaient identiques ou directement comparables aux types vendus à l’exportation dans la Communauté. Pour chacun de ces types, il a été établi si les ventes sur le marché intérieur étaient suffisamment représentatives au sens de l’article 2, paragraphe 2, du règlement de base. Les ventes intérieures d’un type particulier ont été considérées comme suffisamment représentatives lorsque, pendant la période d’enquête, leur volume total avait représenté 5 % ou plus du volume total des ventes du type comparable exporté vers la Communauté. C’était le cas pour tous les types vendus sur le marché intérieur comparables à ceux exportés vers la Communauté.
(15)
La Commission a ensuite examiné si les ventes intérieures de chaque type du produit concerné, vendu sur le marché intérieur dans des quantités représentatives, pouvaient être considérées comme ayant été effectuées au cours d’opérations commerciales normales, conformément à l’article 2, paragraphe 4, du règlement de base. À cet effet, elle a établi, pour chaque type de produit exporté, la proportion des ventes intérieures bénéficiaires à des clients indépendants.
(16)
Étant donné que pour tous les types de produit plus de 80 % en volume des ventes sur le marché intérieur étaient vendus à un prix de vente net égal ou supérieur au coût de production calculé et comme, dans le même temps, le prix de vente moyen pondéré était égal ou supérieur au coût de production, la valeur normale, par type de produit, a été calculée comme la moyenne pondérée de tous les prix de vente sur le marché intérieur du type en question, que ces ventes aient été bénéficiaires ou non.
(17)
Pour le producteur-exportateur qui n’avait pas de ventes représentatives sur le marché intérieur du produit similaire durant la période d’enquête (voir considérant (13) ci-dessus), la valeur normale a été déterminée sur la base des prix intérieurs au cours d’opérations commerciales normales de l’autre producteur-exportateur (voir considérants (14) à (16) ci-dessus), conformément à l’article 2, paragraphe 1, du règlement de base.
3.2. Prix à l’exportation
(18)
Toutes les ventes des deux producteurs-exportateurs ayant coopéré ont été faites directement à des clients non liés dans la Communauté. Pour ces ventes, le prix à l’exportation a été établi conformément à l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base, sur la base des prix effectivement payés ou à payer par ces clients indépendants dans la Communauté.
3.3. Comparaison
(19)
La valeur normale et les prix à l’exportation ont été comparés au niveau départ usine. Aux fins d’une comparaison équitable, il a été tenu compte, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base, des différences affectant la comparabilité des prix. Des ajustements ont été accordés au titre de différences de frais de transport, de fret maritime et d’assurance, de coûts de manutention, de chargement et de coûts accessoires, de remises, de commissions, de coûts du crédit et de frais d’importation, lorsqu’ils étaient applicables et justifiés.
3.4. Marges de dumping
(20)
Conformément à l’article 2, paragraphes 11 et 12, du règlement de base, les marges de dumping pour les deux producteurs-exportateurs ayant coopéré ont été établies à l’issue d’une comparaison, par type de produit, entre la valeur normale moyenne pondérée et le prix à l’exportation moyen pondéré, déterminés ainsi qu’il est indiqué ci-dessus.
(21)
Sur cette base, les marges de dumping provisoires exprimées en pourcentage du prix caf frontière communautaire, avant dédouanement, sont les suivants:
Société
Marge de dumping provisoire
Neeru Enterprises, Rampur
3,3 %
Privi Organics Limited, Mumbai
7,5 %
(22)
Pour les producteurs-exportateurs n’ayant pas coopéré, la marge de dumping a été établie sur la base de faits disponibles au sens de l’article 18 du règlement de base. À cette fin, le niveau de coopération a d’abord été établi. Une comparaison entre les données d’Eurostat concernant les importations originaires de l'Inde et le volume des exportations vers la Communauté déclaré par les producteurs-exportateurs ayant coopéré a montré que le niveau de coopération était élevé (plus de 80 %). Par conséquent, et en l’absence d’indications montrant que les sociétés n’ayant pas coopéré à l’enquête pratiquaient le dumping dans une moindre mesure, il a été jugé approprié de fixer leur marge de dumping au niveau de la marge de dumping la plus élevée constatée pour les deux sociétés ayant coopéré. Cette approche est conforme à la pratique constante des institutions communautaires et a également été jugée nécessaire pour ne pas inciter à la non-coopération. En conséquence, la marge résiduelle de dumping a été fixée au taux de 7,5 %.
4. PRÉJUDICE
4.1. Production communautaire et industrie communautaire
(23)
Dans la Communauté, le produit similaire est fabriqué par cinq producteurs. La production de ces cinq producteurs communautaires est donc considérée comme constituant la production communautaire, au sens de l’article 4, paragraphe 1, du règlement de base.
(24)
Sur ces cinq producteurs, quatre ont répondu au questionnaire. L’un de ces répondants n’a cependant pas expressément soutenu la plainte, c’est-à-dire n’a pas pris position sur celle-ci. Cette société ne pouvait donc pas faire partie de l’industrie communautaire et, par conséquent, de l’analyse du préjudice. La situation de cette société a néanmoins été prise en compte et examinée en tant qu’autre élément du préjudice dans la partie 5 - Causalité.
(25)
Les trois producteurs ayant coopéré restants représentent plus de 40 % de la production communautaire totale du produit similaire. Il est observé que l’un deux a importé des quantités substantielles de dihydromyrcénol en provenance de l'Inde au cours de la période d’enquête. Toutefois, l’importation n’étant pas son activité principale, ces importations ont été considérées avoir été faites en réaction à un influx d’importations en dumping qui a sensiblement déprimé les prix, en particulier afin d’améliorer sa situation financière et de maintenir viable sa propre production du produit similaire. Par conséquent, il n’a pas été jugé opportun d’exclure ce producteur de la définition de l’industrie communautaire.
(26)
Sur cette base, les trois producteurs communautaires visés au considérant (25) ci-dessus sont réputés constituer l’industrie communautaire au sens de l’article 4, paragraphe 1, et de l’article 5, paragraphe 4, du règlement de base. Ils seront ci-après dénommés «l’industrie communautaire».
4.2. Détermination du marché communautaire en question
(27)
Afin d’établir si l’industrie communautaire a subi ou non un préjudice et de déterminer la consommation et les divers indicateurs économiques de la situation de cette industrie, il a été examiné si, et dans quelle mesure, l’analyse devait tenir compte de l’utilisation ultérieure du produit similaire fabriqué par l’industrie communautaire.
(28)
Le dihydromyrcénol est utilisé comme produit intermédiaire pour la production de dérivés tels que le trétrahydromyrcénol et le myrcétol ou dans l’élaboration de parfums. Il a été établi au cours de l’enquête que l’industrie communautaire utilisait certaines quantités de dihydromyrcénol (environ 10 % de son volume de production total) en interne, aux fins susmentionnées. Le dihydromyrcénol était alors simplement transféré sans facture au sein de la même société; il n’entrait pas sur le marché libre, parce qu’il était utilisé par le producteur lui-même pour traitement ultérieur et/ou élaboration de parfums. Ces situations sont qualifiées d’utilisation captive.
(29)
L’industrie communautaire a également vendu du dihydromyrcénol à des parties liées dans la Communauté et dans des pays tiers pour revente ou utilisation par ces parties. L’enquête a toutefois établi que ces ventes ne peuvent être considérées comme captives, c’est-à-dire comme des ventes sur le marché captif, parce qu’elles ont été faites aux prix du marché et que les acheteurs avaient le libre choix de leur fournisseur. Elles devaient, au contraire, être considérées comme des ventes sur le marché libre.
(30)
La distinction entre le marché captif et le marché libre est pertinente pour l’analyse du préjudice parce que les produits destinés à une utilisation captive, c’est-à-dire à être utilisés en interne par les producteurs eux-mêmes dans ce cas, ne sont pas exposés à la concurrence directe des importations. En revanche, il a été constaté que la production destinée à la vente sur le marché libre était en concurrence directe avec les importations du produit concerné.
(31)
Afin de fournir une image aussi complète que possible de la situation de l’industrie communautaire, des données ont été recueillies et analysées pour l’ensemble de l’activité relative au dihydromyrcénol et il a été ensuite déterminé si la production était destinée à une utilisation captive ou au marché libre.
(32)
En ce qui concerne les indicateurs économiques ci-après, il a été jugé que, pour être pertinentes, l’analyse et l’évaluation devaient porter sur la situation prévalant sur le marché libre: volume des ventes et prix de vente sur le marché communautaire, part de marché, croissance, rentabilité, retour sur investissement, liquidités et volume et prix des exportations.
(33)
Pour ce qui est des autres indicateurs économiques, toutefois, l’enquête a permis de conclure qu’ils pouvaient être raisonnablement examinés en se référant uniquement à l’ensemble de l’activité. En effet, la production (destinée tant au marché captif que libre), les capacités, l’utilisation des capacités, les investissements, les stocks, l’emploi, la productivité, les salaires et l’aptitude à mobiliser des capitaux dépendent de l’ensemble de l’activité, que la production soit captive ou vendue sur le marché libre.
(34)
Enfin, il est observé que le développement de l’utilisation captive par l’industrie communautaire a été examiné en tant qu’autre facteur de préjudice dans la partie 5 - Causalité afin d’établir s’il pouvait avoir eu un impact sur sa situation.
4.3. Consommation communautaire
(35)
La consommation communautaire a été établie sur la base des volumes de la production propre des producteurs communautaires destinés à la vente libre sur le marché communautaire et à l’utilisation captive par ces producteurs et des volumes d’importation dans la Communauté selon les statistiques d’Eurostat.
(36)
En ce qui concerne les chiffres d’Eurostat, il est observé que des produits autres que le dihydromyrcénol pourraient être inclus dans ces statistiques, étant donné que le dihydromyrcénol est déclaré sous un code NC ex. Les données d’Eurostat ont donc été comparées avec la connaissance du marché qu’a l’industrie communautaire. En conséquence, les importations du Japon ont été exclues car elles ont été considérées comme composées entièrement de produits autres que le dihydromyrcénol, le pays n’ayant aucune production connue de ce produit. En ce qui concerne les importations des pays tiers autres que le Japon, les statistiques d’Eurostat sont apparues raisonnablement précises (c’est-à-dire qu’elles ne semblaient pas inclure de volumes significatifs de produits autres que le dihydromyrcénol, qui auraient substantiellement déformé l’image), et donc aucun ajustement de ces données n’a été effectué pour les besoins de l’analyse du préjudice et de la causalité.
(37)
Au cours de la première moitié de la période considérée, le marché communautaire du dihydromyrcénol a été relativement stable. Il a commencé à se développer en 2005 et, au cours de la période d’enquête, il a atteint un niveau supérieur de 23 % à celui de 2003, soit environ 4 400 000 kilogrammes.
2003
2004
2005
Période d’enquête
Consommation (kg)
3 586 447
3 571 795
3 819 904
4 409 093
Indice: 2003 = 100
100
100
107
123
Source: Réponses vérifiées de l’industrie communautaire au questionnaire, informations recueillies auprès d’autres producteurs communautaires, Eurostat.
4.4. Importations du pays concerné
4.4.1. Volume, prix et part de marché des importations en dumping originaires du pays concerné
(38)
Le volume des importations en dumping du produit concerné dans la Communauté a augmenté fortement en 2004, de plus de 1 600 %. Ces importations ont ensuite presque doublé en 2005, avant de ralentir au cours de la période d’enquête et de terminer à un niveau de 2 963 % plus élevé qu’au début de la période considérée, c’est-à-dire environ 760 000 kilogrammes au cours de la période d’enquête contre environ 25 000 kilogrammes en 2003.
2003
2004
2005
Période d’enquête
Importations (kg)
24 900
430 600
751 800
762 600
Indice: 2003 = 100
100
1 729
3 019
3 063
Source: Eurostat.
(39)
Le prix moyen des importations a diminué de presque 20 % en 2004, est remonté à son niveau initial en 2005 et a augmenté de 11 % au cours de la période d’enquête. Comme indiqué aux considérants (41) et (42) ci-dessous, les prix des importations ont été sensiblement inférieurs aux prix de l’industrie communautaire au cours de la période d’enquête.
2003
2004
2005
Période d’enquête
Prix moyen des importations (EUR/kg)
3,45
2,79
3,45
3,81
Indice: 2003 = 100
100
81
100
111
Source: Eurostat.
(40)
La part de marché des importations en dumping originaires de l'Inde a augmenté de presque 17 points de pourcentage durant la période considérée, c’est-à-dire de 0,7 % en 2003 à 17,3 % au cours de la période d’enquête. Des parts de marché importantes ont été conquises en 2004, parallèlement à la forte augmentation décrite ci-dessus des volumes d’importation et à une consommation communautaire soutenue. En termes absolus, les exportateurs indiens, malgré une augmentation des volumes des ventes, ont vu leur part de marché diminuer de 2,4 points de pourcentage au cours de la période d’enquête. Cependant, comme la consommation communautaire n’a augmenté que de 23 % au cours de la période considérée, il est évident que la présence d’importations en dumping originaires de l'Inde sur le marché communautaire a augmenté de façon beaucoup plus significative au cours de la période.
2003
2004
2005
Période d’enquête
Part de marché
0,7 %
12,1 %
19,7 %
17,3 %
Indice: 2003 = 100
100
1 736
2 835
2 491
Source: Eurostat.
4.4.2. Sous-cotation des prix
(41)
Pour analyser la sous-cotation des prix, les prix à l’importation des producteurs-exportateurs ayant coopéré ont été comparés aux prix de l’industrie communautaire, sur la base de moyennes pondérées établies pour des types de produits directement comparables (sur la base de la pureté) pendant la période d’enquête. Les prix de l’industrie communautaire ont été ajustés au niveau départ usine et comparés aux prix à l’importation caf frontière communautaire, après dédouanement. La comparaison a porté sur des transactions effectuées au même stade commercial, les ajustements jugés nécessaires ayant été dûment opérés et les rabais et remises déduits.
(42)
Sur la base des prix pratiqués par les producteurs-exportateurs ayant coopéré, les marges de sous-cotation constatées et exprimées en pourcentage des prix de l’industrie sont de 5,8 % et de 7,4 %.
4.5. Situation de l’industrie communautaire
(43)
Conformément à l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base, la Commission a examiné tous les facteurs et indices économiques ayant une incidence sur la situation de l’industrie communautaire.
(44)
Il est rappelé que l’existence d’une utilisation captive du produit similaire par l’industrie communautaire devait être prise en compte dans l’analyse du préjudice. Certains indicateurs de préjudice ont donc été examinés en se concentrant sur la situation prévalant sur le marché libre, tandis que certains autres ont pu raisonnablement être examinés en se référant uniquement à l’ensemble de l’activité [voir considérants (27) à (34) ci-dessus].
a) Production, capacités et utilisation des capacités
(45)
La production du produit similaire par l’industrie communautaire a augmenté de 6 % au cours de la période considérée. Spécifiquement, elle est restée stable en 2004, a progressé légèrement de 2 % en 2005 et de 4 points de pourcentage supplémentaires au cours de la période d’enquête. Étant donné que les capacités de production sont restées stables, leur utilisation s’est légèrement améliorée parallèlement à l’augmentation des volumes de production. Au cours de la période d’enquête, les capacités ont été utilisées à 73 %.
2003
2004
2005
Période d’enquête
Production (kg)
2 212 266
2 210 328
2 265 113
2 350 588
Indice: 2003 = 100
100
100
102
106
Capacités (kg)
3 210 000
3 210 000
3 210 000
3 210 000
Indice: 2003 = 100
100
100
100
100
Utilisation des capacités
69 %
69 %
71 %
73 %
Indice: 2003 = 100
100
100
102
106
Source: Réponses vérifiées au questionnaire.
b) Stocks
(46)
Les stocks ont globalement augmenté entre 2003 et la période d’enquête. Le sommet atteint en 2004 coïncide avec une chute soudaine des ventes décrite au considérant (47) ci-dessous. Pendant la période d’enquête, le niveau des stocks était de 8 % supérieur à celui de 2003.
2003
2004
2005
Période d’enquête
Stocks (kg)
118 204
222 907
166 724
127 440
Indice: 2003 = 100
100
189
141
108
Source: Réponses vérifiées au questionnaire.
c) Volume des ventes, prix de vente et part de marché
(47)
Les ventes de la production propre de l’industrie communautaire sur le marché libre dans la Communauté ont chuté soudainement de 7 % en 2004. En 2005, elles sont repassées légèrement au-dessus de leur niveau initial et ont augmenté de 19 points de pourcentage au cours de la période d’enquête. Toutefois, compte tenu de la consommation accrue en 2005 et pendant la période d’enquête [voir considérant (37) ci-dessus], l’industrie communautaire n’a pas renforcé sa position sur le marché. Elle a, au contraire, à peine maintenu sa part de marché. Les prix de vente moyens de la production communautaire ont reflété l’évolution du marché. Ils ont chuté brusquement en 2004, de 22 %, ont diminué de 10 points de pourcentage supplémentaires en 2005 et sont restés plus ou moins stables pendant la période d’enquête.
2003
2004
2005
Période d’enquête
Ventes dans la CE (kg)
1 233 633
1 147 959
1 274 430
1 506 740
Indice: 2003 = 100
100
93
103
122
Part de marché
34,4 %
32,1 %
33,4 %
34,2 %
Indice: 2003 = 100
100
93
97
99
Prix de vente (EUR/kg)
4,55
3,55
3,09
3,15
Indice: 2003 = 100
100
78
68
69
Source: Réponses vérifiées au questionnaire.
d) Rentabilité
(48)
La rentabilité de l’industrie communautaire s’est gravement détériorée au cours de la période considérée. D’un profit de 12,3 % en 2003, la production par l’industrie communautaire du produit similaire destiné à la vente sur le marché libre a accusé une perte importante en 2004, parallèlement à la chute des volumes et des prix de vente décrite ci-dessus. En 2005, la marge de perte a doublé, et pendant la période d’enquête, les pertes de l’industrie communautaire ont atteint presque 17 %.
2003
2004
2005
Période d’enquête
Bénéfice avant impôt
12,3 %
-7,5 %
-15,8 %
-16,9 %
Indice: 2003 = 100
100
-60
- 128
- 137
Source: Réponses vérifiées au questionnaire.
e) Investissements, rendement des investissements, flux de liquidités et aptitude à mobiliser des capitaux
(49)
Les investissements ont fortement diminué au cours de la période considérée, n’atteignant, pendant la période d’enquête, que 7 % de leur niveau de 2003, ce qui reflète le fait que l’industrie exploite déjà un équipement moderne. Comme le montre le tableau figurant sous le considérant (45) ci-dessus, les capacités de production n’ont bénéficié d’aucun investissement quand bien même les prévisions étaient que le marché du dihydromyrcénol poursuivrait sa tendance à la hausse. Le retour sur investissement, exprimé en termes de profits/pertes nets de l’industrie communautaire et de valeur comptable nette de ses investissements, a évolué parallèlement à l’investissement et aux marges de profit/perte. Spécifiquement, il a diminué de 13,7 % en 2003 à - 26,9 % pendant la période d’enquête. De même, les liquidités de l’industrie communautaire se sont également sensiblement détériorées. D’un afflux de liquidités d’environ 1 300 000 EUR en 2003, elle est passée à une sortie de fonds de plus de 60 000 EUR pendant la période d’enquête. Tous ces indicateurs confirment clairement l’incapacité de l’industrie communautaire à mobiliser des capitaux.
2003
2004
2005
Période d’enquête
Investissement (EUR)
221 210
44 605
23 435
16 481
Indice: 2003 = 100
100
20
11
7
Retour sur investissement
13,7 %
-7,1 %
-17,3 %
-26,9 %
Indice: 2003 = 100
100
-52
- 127
- 197
Flux de trésorerie (EUR)
1 328 345
-48 093
164 355
-61 724
Indice: 2003 = 100
100
-4
12
-5
Source: Réponses vérifiées au questionnaire.
f) Croissance
(50)
L’industrie communautaire a maintenu sa part de marché au prix de pertes importantes accompagnées, entre autres, de sorties de fonds. On peut donc conclure que l’industrie communautaire n’a pas pu bénéficier de la croissance du marché.
g) Emploi, productivité et salaires
(51)
Le nombre de salariés de l’industrie communautaire concernés par le produit similaire a diminué malgré la production accrue [voir considérant (45) ci-dessus]. Au cours de la période d’enquête, l’emploi était de 15 % inférieur au niveau de 2003. Le coût total de la main-d’œuvre a néanmoins augmenté. Spécifiquement, il a augmenté de 13 % en 2004, est resté plus ou moins stable en 2005, avant de décliner légèrement pendant la période d’enquête à un niveau de 6 % supérieur à celui de 2003. En fait, le coût moyen de la main-d’œuvre a augmenté de 24 % au cours de la période considérée. Cette augmentation est due à l’inflation (environ 3 % en 2004 et en 2005 en Espagne) et aux changements dans la structure de l’emploi (part plus élevée de main-d’œuvre qualifiée). La productivité exprimée en production par travailleur par an a augmenté de 24 % entre 2003 et la période d’enquête.
2003
2004
2005
Période d’enquête
Emploi
44,2
43,7
39,8
37,7
Indice: 2003 = 100
100
99
90
85
Coût de la main-d’œuvre (EUR)
1 401 693
1 580 371
1 554 698
1 480 157
Indice: 2003 = 100
100
113
111
106
Coût de la main-d’œuvre moyen (EUR)
31 741
36 206
39 033
39 282
Indice: 2003 = 100
100
114
123
124
Productivité (kg par salarié)
64 329
65 588
72 904
79 546
Indice: 2003 = 100
100
102
113
124
Source: Réponses vérifiées au questionnaire.
h) Ampleur du dumping et rétablissement à la suite de pratiques antérieures de dumping ou de subvention
(52)
Compte tenu du volume et des prix des importations en dumping en provenance du pays concerné, l’effet de l’ampleur de la marge de dumping réelle sur l’industrie communautaire ne saurait être considéré comme négligeable.
(53)
Par ailleurs, rien n’indique que, pendant la période d’enquête, l’industrie communautaire se rétablissait de pratiques antérieures de dumping ou de subvention.
4.6. Conclusions concernant le préjudice
(54)
Pendant la période considérée, la présence d’importations en dumping à bas prix originaires de l'Inde a considérablement augmenté. En termes de volume, les importations en dumping du produit concerné ont augmenté de presque 3 000 % entre 2003 et la période d’enquête. En termes de parts de marché, elles détenaient plus de 17 % du marché communautaire du dihydromyrcénol pendant la période d’enquête contre seulement 0,7 % en 2003.
(55)
Bien que la consommation communautaire de dihydromyrcénol ait augmenté de 23 % pendant la période considérée, l’industrie communautaire, au cours de la période d’enquête, n’est parvenue à atteindre que la même part du marché communautaire qu’en 2003, en particulier grâce à une augmentation des ventes de sa production en 2005 et pendant la période d’enquête. Cependant, comme l’a révélé l’analyse ci-dessus des indicateurs économiques de l’industrie communautaire, cela n’a pu se faire qu’au prix de pertes sévères, d'une chute du retour sur investissement et de sorties de fonds. En fait, le préjudice s’est plus particulièrement matérialisé sous la forme d’une baisse significative des prix de l’industrie communautaire, qui a eu un impact négatif direct et important sur la situation financière de ces sociétés. Spécifiquement, les prix de l’industrie communautaire ont chuté de 4,55 EUR en 2003 à 3,15 EUR pendant la période d’enquête. Cette baisse ne s’est pas accompagnée d’une diminution correspondante des coûts de production. L’industrie communautaire a donc accusé des pertes en 2004 et ses pertes sur les ventes de dihydromyrcénol sur le marché communautaire ont encore augmenté en 2005 et au cours de la période d’enquête, pendant laquelle les recettes des ventes couvraient à peine les coûts fixes de l’industrie communautaire. Une telle situation n’est manifestement pas tenable à long terme.
(56)
Compte tenu de tous ces facteurs, il est provisoirement considéré que l’industrie communautaire a souffert d’un préjudice important au sens de l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base.
5. CAUSALITÉ
5.1. Introduction
(57)
Conformément à l’article 3, paragraphes 6 et 7, du règlement de base, la Commission a examiné si le préjudice important subi par l’industrie communautaire a été causé par les importations en dumping en provenance du pays concerné. Les autres facteurs connus, en dehors des importations en dumping, qui auraient pu causer un préjudice à l’industrie communautaire au même moment, ont été examinés également afin que le préjudice éventuellement causé par ces autres facteurs ne soit pas attribué aux importations en question.
5.2. Effets des importations en dumping
(58)
Il est tout d’abord rappelé que l’enquête a révélé que le dihydromyrcénol importé de l'Inde est en concurrence directe avec le dihydromyrcénol produit et vendu par l’industrie communautaire, étant donné qu’il s’agit d’un produit similaire en termes de caractéristiques chimiques de base, interchangeable et distribué via les mêmes canaux de distribution.
(59)
L’accroissement considérable du volume des importations en dumping du pays concerné (près de 3 000 %) et de leur part du marché communautaire (de près de 17 points de pourcentage) a coïncidé avec la détérioration de la situation financière de l’industrie communautaire. Cette détérioration s’est manifestée, entre autres, par une baisse du niveau des prix de l’industrie communautaire, qui a entraîné une aggravation de ses résultats financiers au cours de la même période. Les importations en dumping ont sous-coté les prix de l’industrie communautaire avec des marges substantielles, de sorte que l’on peut raisonnablement conclure qu’elles ont été responsables du blocage des prix qui a conduit à la détérioration de la situation financière de l’industrie communautaire.
(60)
Une partie a indiqué que plusieurs fabricants du produit concerné en Inde avaient arrêté la production de ce produit et, par conséquent, réduit la capacité de production du produit concerné en Inde. Cette partie en concluait que, pour les raisons susmentionnées, les importations de l'Inde ne représentaient pas une menace de préjudice pour les producteurs communautaires. À cet égard, l’enquête a confirmé que certains des producteurs mentionnés dans la plainte visée au considérant (2) ci-dessus avaient arrêté de produire du dihydromyrcénol au cours de la période d’enquête; il a cependant été constaté également que de nouvelles capacités avaient été installées. En fait, au moins un nouveau producteur indien de dihydromyrcénol a fait son apparition en 2005. L’argument doit donc être rejeté.
(61)
Compte tenu de la coïncidence clairement établie entre, d’une part, l’accroissement des importations en dumping à des prix notablement inférieurs aux prix pratiqués par l’industrie communautaire et, d’autre part, la dépression des prix et l’aggravation de la situation financière de l’industrie communautaire, il est conclu provisoirement que les importations en dumping ont joué un rôle déterminant dans la situation préjudiciable de l’industrie communautaire.
5.3. Effets d’autres facteurs
5.3.1. Résultats des autres producteurs communautaires
(62)
Comme indiqué aux considérants (23) à (26) ci-dessus, il existe cinq producteurs du produit similaire dans la Communauté, dont deux ne sont pas considérés constituer l’industrie communautaire. L’évolution du volume des ventes et de la part de marché de ces deux sociétés est analysée ci-dessous. Pour des raisons de confidentialité, les chiffres réels ne peuvent être révélés. Aussi, seuls des indices sont indiqués.
(63)
Les ventes dans la Communauté de dihydromyrcénol produit par les autres producteurs communautaires ont décliné de 12 % au cours de la période considérée. La part de marché correspondante a diminué de façon encore plus significative, c’est-à-dire de 28 %, parce que le marché s’est accru au cours de la même période.
2003
2004
2005
Période d’enquête
Ventes dans la CE (kg)
Indice: 2003 = 100
100
89
88
88
Part de marché
Indice: 2003 = 100
100
90
83
72
Source: Informations recueillies auprès d’autres producteurs communautaires.
(64)
Compte tenu de ce qui précède, il est conclu provisoirement que les résultats des deux autres producteurs communautaires n’ont pas causé de préjudice à l’industrie communautaire.
5.3.2. Utilisation captive par l’industrie communautaire
(65)
Comme indiqué aux considérants (27) à (34) ci-dessus, les activités de l’industrie communautaire en ce qui concerne le produit similaire incluent, entre autres, l’utilisation captive de ce produit pour la production de dérivés et/ou l’élaboration de parfums. Comme expliqué également dans les considérants susmentionnés, il a été jugé approprié d’exclure l’utilisation captive de l’industrie communautaire de l’analyse des indicateurs de préjudice (le cas échéant) et de l’examiner sous d’autres facteurs, c’est-à-dire d’autres causes possibles du préjudice subi par l’industrie communautaire.
(66)
L’utilisation captive de l’industrie communautaire a légèrement décliné au cours de la période considérée. Spécifiquement, elle a décliné de 14 % en 2004 et de 14 points de pourcentage supplémentaires en 2005, avant d’augmenter au cours de la période d’enquête à environ 240 000 kilogrammes, ce qui représente néanmoins 5 % de moins qu’en 2003. En termes relatifs, l’utilisation captive a représenté environ 10 % du volume de production total, à l’exception de 2005, année où elle est tombée à 8 %.
2003
2004
2005
Période d’enquête
Utilisation captive (kg)
249 809
215 100
179 954
236 323
Indice: 2003 = 100
100
86
72
95
Source: Réponses vérifiées au questionnaire.
(67)
Au vu de ce qui précède et compte tenu du fait que l’utilisation captive ne représente environ que 10 % de la production de l’industrie communautaire, il est conclu provisoirement que son développement n’a pas pu contribuer substantiellement au préjudice important subi par l’industrie communautaire.
5.3.3. Résultats de l’industrie communautaire à l’exportation
(68)
En termes de volumes, les résultats à l’exportation de l’industrie communautaire se sont légèrement améliorés au cours de la période considérée. Le volume des ventes à l’exportation a augmenté de 8 % en 2004 et de 12 points de pourcentage supplémentaires en 2005, avant de descendre pendant la période d’enquête à un niveau de 4 % supérieur à celui de 2003. En termes de prix unitaires, une chute de 26 % entre 2003 et la période d’enquête peut être observée sur le tableau ci-dessous. Il convient cependant de mentionner que le prix de vente à l’exportation a diminué plus lentement que le prix de vente dans la Communauté et, en termes absolus, est resté considérablement plus élevé que ce dernier.
2003
2004
2005
Période d’enquête
Vente à l’exportation de la production CE (unités)
743 445
803 219
890 242
774 802
Indice: 2003 = 100
100
108
120
104
Prix de vente à l’exportation (EUR/unité)
4,55
4,05
3,57
3,36
Indice: 2003 = 100
100
89
79
74
Source: Réponses vérifiées au questionnaire.
(69)
De ce fait, on peut provisoirement conclure que les résultats à l’exportation de l’industrie communautaire n’ont pas contribué substantiellement au préjudice important subi.
5.3.4. Importations en provenance d’autres pays tiers
(70)
Les importations de pays tiers autres que l’Inde ont également été examinées. Il est rappelé que les importations du Japon, telles qu’enregistrées par Eurostat, n’ont pas été prises en considération pour les raisons mentionnées au considérant (36) ci-dessus. Aucun autre ajustement des données d’Eurostat n’a été opéré pour les besoins de la présente enquête.
(71)
Comme le montre le tableau ci-dessous, le volume des importations des autres pays tiers a diminué au cours de la période considérée. Après une chute en 2004 et en 2005, celles-ci ont repris au cours de la période d’enquête pour atteindre un niveau de 4 % inférieur à celui de 2003. Cette évolution coïncide clairement avec une augmentation des prix de ces importations en 2004 et en 2005, suivie de leur baisse au cours de la période d’enquête. En termes absolus, le niveau des prix des importations des autres pays tiers est resté sensiblement supérieur au niveau des prix des importations de l'Inde tout au long de la période considérée [voir considérant (39) ci-dessus]. La part correspondante des importations d’autres pays tiers sur le marché communautaire a évolué parallèlement à leurs volumes et à l’expansion du marché; elle a diminué de 22 % entre 2003 et la période d’enquête.
2003
2004
2005
Période d’enquête
Importations (kg)
935 800
756 200
606 700
895 100
Indice: 2003 = 100
100
81
65
96
Prix moyen des importations (EUR/kg)
4,04
4,79
4,75
4,08
Indice: 2003 = 100
100
119
118
101
Part de marché
26 %
21 %
16 %
20 %
Indice: 2003 = 100
100
81
61
78
Source: Eurostat.
(72)
Compte tenu de ce qui précède, il est conclu provisoirement que les importations en provenance de pays tiers autres que l’Inde n'ont pas causé de préjudice à l’industrie communautaire.
5.3.5. Le préjudice est auto-infligé
(73)
Une partie a laissé entendre que le préjudice était auto-infligé parce que les plaignants dépendent des importations des principales matières premières employées dans la production du produit similaire et ne sont donc pas compétitifs par rapport aux autres producteurs dans la Communauté, voire au niveau mondial. À cet égard, l’enquête n’a pas établi de différences substantielles dans les sources et les prix des principales matières premières utilisées et payées par les plaignants et les autres producteurs communautaires, voire les producteurs indiens ayant coopéré, qui pourraient étayer les allégations susmentionnées. L’argument doit donc être rejeté.
5.4. Conclusions concernant la causalité
(74)
En conclusion, il est confirmé que le préjudice important subi par l’industrie communautaire, qui se caractérise notamment par un déclin des prix de vente unitaires entraînant une détérioration significative de la situation financière, a été causé par les importations en dumping du pays concerné. Bien que l’utilisation captive et les résultats à l’exportation puissent avoir contribué dans une certaine mesure à l’aggravation des résultats de l’industrie communautaire, leur évolution n’a pas été telle qu’elle aurait pu rompre le lien de causalité entre les importations en dumping et la situation préjudiciable de l’industrie communautaire.
(75)
Compte tenu de l’analyse ci-dessus, qui a correctement distingué et séparé les effets de tous les facteurs connus sur la situation de l’industrie communautaire, des effets préjudiciables des importations en dumping, il est confirmé que ces autres facteurs en tant que tels n’invalident pas le fait que le préjudice estimé doit être attribué aux importations en dumping.
(76)
Il est donc conclu provisoirement que les importations en dumping originaires du pays concerné ont causé le préjudice important subi par l’industrie communautaire au sens de l’article 3, paragraphe 6, du règlement de base.
6. INTÉRÊT COMMUNAUTAIRE
6.1. Observations générales
(77)
La Commission a examiné si, en dépit de la conclusion provisoire sur l’existence d’un dumping important, il existait des raisons impérieuses de conclure qu’il n’est pas dans l’intérêt de la Communauté d’adopter des mesures dans ce cas particulier. À cette fin, et conformément à l’article 2, paragraphe 1, du règlement de base, les conséquences de mesures éventuelles sur l’ensemble des parties concernées dans cette procédure ainsi que les conséquences de ne pas prendre de mesures ont été examinées sur la base de tous les éléments soumis.
6.2. Intérêt de l’industrie communautaire
(78)
L’analyse du préjudice a clairement démontré que l’industrie communautaire avait souffert des importations en dumping. La présence considérablement accrue d’importations en dumping ces dernières années a eu un important effet de blocage des prix. L’industrie communautaire, afin de maintenir sa position sur le marché et le volume de ventes sur le marché libre, qui est déterminant pour le coût de production, est forcée de vendre à des prix couvrant à peine les frais fixes.
(79)
Dans ce contexte, sans l’institution de mesures, la position de l’industrie communautaire ne serait pas tenable à long terme. Bien que l’emploi direct dans la production de dihydromyrcénol soit relativement faible, une bonne part de l’effet négatif sur celui-ci toucherait une zone géographique d’Espagne où le plus gros de la production communautaire est concentré. Si des mesures sont instituées et que le prix d’importation est rétabli à un niveau non préjudiciable, l’industrie communautaire serait à même de livrer concurrence dans des conditions commerciales équitables sur la base de véritables avantages comparatifs. Les volumes de ventes de l’industrie communautaire devraient augmenter et celle-ci pourrait ainsi bénéficier d’économies d’échelle. L’industrie communautaire pourrait également tirer parti de cet allègement de la pression exercée sur les prix imposée par les importations en dumping pour augmenter modérément ses propres prix de vente, étant donné que les mesures élimineraient la sous-cotation constatée pendant la période d’enquête. Ces effets positifs escomptés permettraient à l’industrie communautaire d’améliorer sa situation financière critique.
(80)
L’institution de mesures est donc manifestement dans l’intérêt de l’industrie communautaire. La non-institution de mesures pourrait conduire à l’arrêt de la production de dihydromyrcénol voire à des fermetures dans la Communauté.
6.3. Intérêt des utilisateurs et des consommateurs
(81)
Aucune association de consommateurs ne s’est fait connaître ni n’a fourni d’informations conformément à l’article 21, paragraphe 2, du règlement de base. Aussi, comme le dihydromyrcénol n’est utilisé que comme matière première ou composant dans la fabrication d’autres produits intermédiaires ou finals [voir considérants (11) et (28) ci-dessus], l’analyse s’est limitée à l’effet de mesures sur les utilisateurs. Le dihydromyrcénol trouve généralement ses applications dans les détergents, les savons parfumés et dans certains parfums. Les secteurs concernés sont donc ceux des produits d’entretien du linge et du logement et des produits de beauté et de soin. Des questionnaires ont été envoyés à treize utilisateurs communautaires connus de dihydromyrcénol et à quatre associations dans le domaine des arômes et parfums. La Commission leur a notamment demandé si, de leur point de vue, l’imposition de mesures antidumping serait dans l’intérêt de la Communauté et comment ces mesures les affecteraient.
(82)
Une réponse au questionnaire a été reçue d’un fabricant de toute une série de produits d’entretien du linge et du logement et de produits de soins personnels. Celui-ci a souligné que le produit examiné ne représente qu’une fraction marginale de toutes ses applications intermédiaires et finales. De plus, cette société a indiqué qu’elle n’utilisait pas de dihydromyrcénol originaire de l'Inde et qu’elle ne pouvait donc pas fournir des informations complètes. Cet utilisateur supposait néanmoins que l’institution de mesures pourrait entraîner des pénuries d’approvisionnement et faire grimper les prix, ce qui, à la longue, pourrait provoquer des changements dus aux prix dans la composition des parfums. Un autre utilisateur a contacté la Commission et l’a informée qu’il n’utilisait pas de dihydromyrcénol originaire de l'Inde. Cette société n’a pas fait de commentaires sur l’impact possible de mesures. Aucune association n’a fait connaître son point de vue.
(83)
En ce qui concerne les commentaires reçus, l’enquête a établi qu’aucune pénurie d’approvisionnement en dihydromyrcénol n’était raisonnablement à craindre, étant donné que l’utilisation des capacités par l’industrie communautaire n’était que de 73 % pendant la période d’enquête [voir considérant (45) ci-dessus]. Le dihydromyrcénol est également produit dans plusieurs pays tiers autres que l’Inde. De plus, vu les faibles marges de dumping constatées, aucune augmentation substantielle des prix n’est attendue. Dans cette situation et compte tenu de l’impact marginal du dihydromyrcénol sur le coût des produits en aval, il est conclu provisoirement que l’imposition de mesures antidumping ne risque guère d’avoir un effet substantiel sur la situation des utilisateurs dans la Communauté.
6.4. Intérêt des importateurs/négociants indépendants dans la Communauté
(84)
Vingt-sept importateurs/négociants connus du produit concerné dans la Communauté ont été contactés. Trois de ces sociétés ont informé la Commission qu’elles n’importaient pas de dihydromyrcénol de l'Inde. Seuls deux importateurs non liés aux producteurs-exportateurs ont finalement répondu au questionnaire. L’un d’eux a indiqué qu’il avait arrêté ses importations de l'Inde pendant la période d’enquête, parce que son fournisseur avait décidé de vendre exclusivement via certains autres distributeurs. Cet importateur n’a pas fait de commentaires sur l’impact probable des mesures, n’étant apparemment plus concerné. Pour l’autre importateur ayant coopéré, les ventes dans la Communauté du produit concerné représentaient moins de 20 % de son chiffre d’affaires total et sa part dans les importations totales du produit concerné en provenance de l'Inde était assez marginale. Cette société n’a pas fait de commentaires spécifiques concernant l’impact probable d’éventuelles mesures sur sa propre activité. Elle a seulement indiqué que toute mesure encouragerait les producteurs indiens à s’adapter en améliorant leur efficacité, tandis que les producteurs communautaires auraient la faculté, grâce à leur protection, de maintenir leur production inefficace et ne seraient pas forcés de se restructurer. À cet égard, il est observé que, comme indiqué au considérant (79) ci-dessus, les mesures antidumping permettraient, contrairement aux allégations ci-dessus, à l’industrie communautaire d’accroître ses volumes de vente et d’améliorer sa situation financière critique et qu’elles permettraient donc d’améliorer ainsi l’efficacité de la production. L’argument doit donc être rejeté.
(85)
Au vu de ce qui précède et compte tenu, en particulier, du faible niveau de coopération de la part des importateurs/négociants non liés dans la Communauté, il est conclu provisoirement que des mesures antidumping n’auraient pas de conséquence défavorable décisive sur leur situation.
6.5. Conclusion concernant l’intérêt de la Communauté
(86)
Il ressort de l’analyse ci-dessus qu’il est dans l’intérêt de l’industrie communautaire d’instituer des mesures, lesquelles devraient restreindre les importations substantielles à des prix de dumping et éliminer la sous-cotation des prix par ces importations, dont il est avéré qu’elles ont fortement affecté la situation de l’industrie communautaire. Les autres producteurs communautaires devraient eux aussi tirer parti des mesures.
(87)
L’analyse a également démontré que les consommateurs ne devraient pas être substantiellement affectés par les mesures antidumping.
(88)
Le faible niveau de coopération de la part des importateurs/négociants non liés du produit concerné dans la Communauté n’a pas permis une analyse approfondie de leur intérêt. Il est toutefois permis de conclure que ces opérateurs ont décidé de ne pas coopérer à l’enquête parce que leurs activités ne seraient pas substantiellement affectées si des mesures étaient instituées à l’encontre des importations de dihydromyrcénol en provenance de l'Inde.
(89)
Dans l’ensemble, il est considéré que l’institution de mesures, c’est-à-dire l’élimination du dumping préjudiciable, permettrait à l’industrie communautaire d’améliorer sa situation financière et de poursuivre son activité et que l’incidence négative que les mesures pourraient avoir sur certains opérateurs économiques dans la Communauté n’est pas disproportionnée par rapport à leurs effets bénéfiques sur l’industrie communautaire.
(90)
Sur la base de ce qui précède, il est conclu provisoirement qu’il n’existe aucune raison impérieuse liée à l’intérêt communautaire de ne pas imposer de mesures antidumping dans ce cas.
7. MESURES ANTIDUMPING PROVISOIRES
(91)
Compte tenu des conclusions provisoires établies concernant le dumping, le préjudice en résultant et l’intérêt de la Communauté, l’institution de mesures provisoires à l’encontre des importations du produit concerné en provenance de l'Inde est jugée nécessaire afin d’empêcher l’aggravation du préjudice causé à l’industrie communautaire par les importations en dumping.
7.1. Niveau d’élimination du préjudice
(92)
Le niveau des mesures antidumping provisoires doit être suffisant pour éliminer le préjudice causé à l’industrie communautaire par les importations faisant l’objet d’un dumping, sans excéder les marges de dumping constatées. Pour calculer le montant du droit nécessaire pour éliminer les effets du dumping préjudiciable, il a été considéré que les mesures devraient permettre à l’industrie communautaire de couvrir ses coûts et de réaliser le bénéfice avant impôt qu’elle pourrait raisonnablement escompter dans des conditions de concurrence normales, c’est-à-dire en l’absence d’importations en dumping.
(93)
Il a été provisoirement établi, sur la base des informations disponibles, qu’une marge bénéficiaire de 5 % sur le chiffre d’affaires pouvait être considérée comme le niveau que l’industrie communautaire pourrait escompter en l’absence de dumping préjudiciable. En 2003, c’est-à-dire avant la poussée des importations en dumping originaires de l'Inde, l’industrie communautaire a réalisé un bénéfice de 12,3 % sur ses ventes du produit similaire sur le marché libre [voir considérant (48) ci-dessus]. Il a cependant été jugé approprié d’ajuster cette rentabilité afin de refléter le fait que le marché communautaire et mondial du dihydromyrcénol s’est accru et que de nouvelles capacités ont été constituées avec, pour résultat, une légère diminution générale du niveau des prix - indépendamment de la présence d’importations en dumping -, tandis que le coût de production par unité est resté plus ou moins inchangé. Aussi, un bénéfice en l’absence d’importations en dumping d’environ 12 % n’a pas paru raisonnablement justifié et une marge bénéficiaire de 5 % du chiffre d’affaires a été jugée plus appropriée dans la situation actuelle.
(94)
La majoration nécessaire du prix a alors été déterminée en procédant à une comparaison entre le prix à l’importation moyen pondéré, utilisé pour établir la sous-cotation, et le prix moyen non préjudiciable des produits vendus par l’industrie communautaire sur le marché communautaire. Les éventuelles différences résultant de cette comparaison ont ensuite été exprimées en pourcentage de la valeur moyenne caf à l’importation. Ces différences étaient, pour les deux producteurs-exportateurs ayant coopéré, au-dessus des marges de dumping constatées.
7.2. Mesures provisoires
(95)
À la lumière de ce qui précède et conformément à l’article 7, paragraphe 2, du règlement de base, il a été jugé qu’un droit antidumping provisoire devait être institué au niveau des marges de dumping constatées pour les producteurs-exportateurs ayant coopéré.
(96)
Il est rappelé que le niveau de coopération était élevé et qu’il a donc été jugé approprié de fixer le droit pour les sociétés restantes, qui n’avaient pas coopéré à l’enquête, au niveau du droit le plus élevé à appliquer aux sociétés ayant coopéré [voir considérant (22) ci-dessus]. Par conséquent, le droit résiduel est fixé au taux de 7,5 %.
(97)
Sur la base de ce qui précède, le taux du droit antidumping provisoire doit être le suivant:
Producteur
Droit antidumping proposé
Neeru Enterprises, Rampur
3,3 %
Toutes les autres sociétés (y compris Privi Organics Limited, Mumbai)
7,5 %
(98)
Le taux de droit antidumping individuel précisé dans le présent règlement a été établi sur la base des conclusions de la présente enquête. Il reflète donc la situation constatée durant l’enquête pour cette société. Ce taux de droit (par opposition au droit national applicable à «toutes les autres sociétés») s’applique ainsi exclusivement aux importations de produits originaires de l'Inde fabriqués par cette société, et donc par l’entité juridique spécifique citée. Les produits importés fabriqués par toute autre société dont les nom et adresse ne sont pas spécifiquement mentionnés dans le dispositif du présent règlement, y compris par les entités liées à celle spécifiquement citée, ne peuvent pas bénéficier de ce taux et seront soumis au taux de droit applicable à «toutes les autres sociétés».
(99)
Toute demande d’application du taux de droit antidumping individuel (par exemple à la suite d’un changement de dénomination de l’entité ou de la création de nouvelles entités de production ou de vente) doit être immédiatement adressée à la Commission et contenir toutes les informations pertinentes, notamment toute modification des activités de la société liées à la production, aux ventes intérieures et à l’exportation résultant de ce changement de dénomination ou de la création de ces nouvelles entités de production ou de vente. Après consultation du comité consultatif, la Commission modifiera, le cas échéant, le règlement, en mettant à jour la liste des sociétés bénéficiant des taux de droits individuels.
(100)
Pour garantir la bonne application du droit antidumping, le taux de droit résiduel ne devrait pas seulement s’appliquer aux producteurs-exportateurs n’ayant pas coopéré, mais aussi aux sociétés qui n’ont pas exporté le produit concerné au cours de la période d’enquête. Toutefois, ces dernières sont invitées, dès lors qu’elles remplissent les conditions de l’article 11, paragraphe 4, deuxième alinéa, du règlement de base, à présenter une demande de réexamen conformément à cet article afin que leur situation individuelle puisse être examinée.
8. DISPOSITION FINALE
(101)
Dans l’intérêt d’une bonne administration, il convient de fixer un délai pour permettre aux parties concernées qui se sont fait connaître dans le délai précisé dans l’avis d’ouverture de faire part de leur point de vue par écrit et de demander à être entendues. De plus, il convient de préciser que les conclusions concernant l’institution de droits tirées aux fins du présent règlement sont provisoires et sont susceptibles de faire l’objet d’un réexamen aux fins de l’institution d’un droit définitif,
A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Il est institué un droit antidumping provisoire sur les importations de dihydromyrcénol d’une pureté en poids de 93 % ou plus, relevant du code NC ex 2905 22 90 (code TARIC 2905229010) originaire de l'Inde.
2. Le taux du droit antidumping provisoire applicable au prix net franco frontière communautaire, avant dédouanement, pour le produit décrit au paragraphe 1 et produit par les sociétés énumérées ci-dessous s’établit comme suit:
Producteur
Droit antidumping
Code TARIC additionnel
Neeru Enterprises, Rampur, Inde
3,3 %
A827
Toutes les autres sociétés
7,5 %
A999
3. La mise en libre pratique dans la Communauté du produit visé au paragraphe 1 est subordonnée au dépôt d’une garantie équivalant au montant du droit provisoire.
4. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
Sans préjudice de l’article 20 du règlement (CE) no 384/96, les parties intéressées peuvent demander à être informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels le présent règlement a été adopté, présenter leur point de vue par écrit et demander à être entendues par la Commission dans un délai d’un mois à compter de la date d’entrée en vigueur du présent règlement.
Conformément à l’article 21, paragraphe 4, du règlement (CE) no 384/96, les parties intéressées peuvent présenter des commentaires sur l’application du présent règlement dans un délai d’un mois à compter de son entrée en vigueur.
Article 3
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
L’article 1er du présent règlement est applicable pendant une période de six mois.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 27 juillet 2007.