KOMISSION ASETUS (ETY) N:o 411/88,
annettu 12 päivänä helmikuuta 1988,
ostoista, varastoinnista ja myynnistä koostuvien interventioiden rahoituskulujen laskennassa sovellettavista korkokannoista ja menetelmästä
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon interventioiden rahoittamista Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston tukiosastosta koskevista yleisistä säännöistä 2 päivänä elokuuta 1978 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1883/78(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2095/87(2), ja erityisesti sen 5 artiklan,
sekä katsoo, että
alunperin komission asetukseen (ETY) N:o 467/77(3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 331/87(4), sisällytettyjä säännöksiä, jotka liittyvät ostoista, varastoinnista ja myynnistä koostuvien interventioiden rahoituskulujen laskentaan, on niiden säätämisen jälkeen muutettu useaan otteeseen; kyseisiä tekstejä on vaikea käyttää niiden lukumäärän ja monimutkaisuuden vuoksi sekä siitä syystä, että ne on julkaistu erillään toisistaan eri virallisissa lehdissä, ja siksi ne eivät ole selkeitä; tästä syystä on tarpeen tehdä niistä koonnos,
kunkin jäsenvaltion ja kunkin varainhoitovuoden osalta on asetuksen (ETY) N:o 1883/78 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti laadittu tilejä, joilla määritetään kyseisten interventioelinten kärsimät nettotappiot,
näihin tileihin sisältyvät rahoituskulut, jotka on laskettava neuvoston asetuksen (ETY) N:o 729/70(5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 3769/85(6), 13 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti vahvistettua menettelyä ja korkokantaa noudattaen,
rahoituskulut on aiheellista laskea noudattaen helposti sovellettavaa menettelyä, jossa otetaan huomioon varaston merkittävyys, eri tavat, joilla tavara annetaan interventioon, se, että tiettyjen varainhoitovuoden alussa varastossa olevien tavaroiden arvo on laskenut tietyssä määrin, sekä se, että eri tuotteiden interventiohinnat voivat vaihdella kyseessä olevan varainhoitovuoden kuluessa, korkokannan on vastattava yhteisössä rahanlainaukseen sovellettavia hintoja,
korkokannan on edustettava yhteisössä käytössä olevia korkoja,
jatkuvuuden takaamiseksi yhteisön talousarvion toteuttamisessa tarkoituksenmukaisissa olosuhteissa, asetuksessa (ETY) N:o 1883/78 on annettu komissiolle toimivalta vahvistaa varainhoitovuosille 1986, 1987 ja 1988 yhdenmukainen korkokanta, joka on tasoltaan vastaavaa tasoaan alhaisempi; varainhoitovuosi käsittää tämän menoluokan osalta menot, jotka aiheutuvat edeltäneen lokakuun 1 päivän ja syyskuun 30 päivän välisenä aikana tehdyistä tosiasiallisista suorituksista; tästä johtuen korkokanta on alennettu seitsemään prosenttiin,
asetuksen (ETY) N:o 1883/78 5 artiklan toisessa alakohdassa komissiolle on annettu mahdollisuus vahvistaa yhdenmukainen korkokanta alhaisemmalle tasolle niiden jäsenvaltioiden osalta, joiden korkokulut ovat alhaisemmat kuin korkokulut, jotka aiheutuvat korkokannan soveltamisesta rahoituskulujen laskemiseksi; yhdenmukaiseksi korkokannaksi on vahvistettu 1 päivästä joulukuuta 1985 alkaen seitsemän prosenttia; vuoden 1985 tilanteeseen verrattuna korkokannat ovat vuoden 1986 aikana kahdessa jäsenvaltiossa laskeneet yhdenmukaista korkokantaa alhaisemmiksi; niiden kahden jäsenvaltion osalta, joita asia koskee, on aiheellista vahvistaa näissä jäsenvaltioissa sovellettava erityinen korkokanta,
asetuksen (ETY) N:o 1883/78 7 artiklassa säädetään, että mikäli kyseessä olevien tuotteiden arvo varastoinnin seurauksena vähenee, arvon vähenemisen taloudellinen vaikutus todetaan ja otetaan huomioon interventiota aloitettaessa; tästä seuraa muutos laskuperusteissa, joilla määritetään rahoituskulut, jotka muodostavat interventioelinten nettotappioita vahvistettaessa huomioon otettavan menojen osatekijän; täten vastaava arvon väheneminen on otettava huomioon laskettaessa keskimääräistä arvoa, joka on tonnilla tuotetta,
yhteisiä markkinajärjestelyjä koskevassa sääntelyssä saatetaan säätää, että interventioelimen ostamaa tuotetta ei voida maksaa kuin tietyn määräajan jälkeen; tästä syystä on aiheellista mukauttaa korkokulujen laskentamenetelmää maksuajan huomioon ottamiseksi tapauksissa, joissa se on vahvistettu sääntelyissä,
tapauksissa, joissa interventioelimen ostaman tuotteen maksaminen tapahtuu tietyn määräajan jälkeen, määristä, jotka on otettava huomioon laskettaessa korkokuluja, tehdään vähennys; on osoittautunut, että maksuaikojen pidentämisen seurauksena ja sen seurauksena, että tietyillä aloilla on tehty merkittäviä ostoja varainhoitovuoden loppupuolella, kyseinen vähennys saattaa johtaa negatiiviseen lopputulokseen; laskentamenetelmässä on otettava huomioon tämä vaikutus,
yhteisiä markkinajärjestelyjä koskevassa sääntelyssä tai julkiseen interventioon sisältyvien maataloustuotteiden myyntiä koskevissa yhteisön tarjouskilpailuissa saatetaan säätää, että myytäessä kyseisiä tuotteita ostajalle on maksamisen jälkeen myönnettävä määräaika tuotteen siirtämistä varten; korkokulujen laskentamenetelmää on näin ollen aiheellista mukauttaa tällaisen siirtämisajan huomioon ottamiseksi,
komissio on tietyissä tapauksissa tiettyjen maataloustuotteiden erittäin suurten interventiovarastojen vuoksi määrännyt määräajan, jonka kuluessa maksu voidaan suorittaa sen jälkeen, kun ostaja on siirtänyt tuotteen; täten on aiheellista mukauttaa kyseessä oleviin myynteihin liittyvien korkokulujen laskentamenetelmää tällaisen maksuajan huomioon ottamiseksi, ja
tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat rahastokomitean lausunnon mukaiset,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3247/81(7) 1 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetut korkokulut lasketaan soveltamalla 3 artiklassa ja 4 artiklan 2 kohdassa vahvistettuja kertoimia keskimääräiseen arvoon, joka tonnilla intervention kohteena ollutta tuotetta on, ja kertomalla näin saatu tulos varainhoitovuoden keskimääräisellä varastolla.
2. Keskimääräinen arvo, joka tonnilla intervention kohteena ollutta tuotetta on, lasketaan jakamalla varainhoitovuoden ensimmäisenä päivänä varastossa olevien tuotteiden arvojen ja varainhoitovuoden aikana ostettujen tuotteiden arvojen summa varainhoitovuoden ensimmäisenä päivänä varastossa olleiden tuotetonnien ja varainhoitovuoden aikana ostettujen tuotetonnien kokonaissummalla.
3. Varainhoitovuoden keskimääräinen varasto lasketaan lisäämällä yhteen varastojen määrä kunkin kuukauden alussa ja varastojen määrä kunkin kuukauden lopussa ja jakamalla näin saatu kokonaismäärä määrällä luvulla, joka vastaa kahdella kerrottua varainhoitovuoden kuukausien määrää.
2 artikla
1. Mikäli kyse on tuotteesta, jolle on asetuksen (ETY) N:o 1883/78 7 artiklan mukaisesti vahvistettu arvonalenemiskerroin, varainhoitovuoden aikana ostettujen tuotteiden arvo lasketaan kertomalla ostohinta kyseisellä kertoimella.
Mikäli kyse on tuotteesta, jonka osalta arvonaleneminen on määritetty asetuksen (ETY) N:o 1883/78 8 artiklan toisen alakohdan mukaisesti, keskimääräinen varasto vahvistetaan ennen kuin kunkin sellaisen arvonalenemisen voimaantuloa, joka otetaan huomioon keskimääräisessä arvossa.
2. Kun yhteisiä markkinajärjestelyjä koskevassa sääntelyssä säädetään, että interventioelimen ostamaa tuotetta ei voida maksaa, ennen kuin kuukauden vähimmäisaika on päättynyt haltuun ottamisen jälkeen, 1 artiklan 3 kohdan säännösten mukaisesti lasketusta keskimääräisestä varastosta vähennetään seuraavasta laskelmasta saatava määrä:
NUM Q × N
DEN 12
jossa
TAULUKON PAIKKA
Laskelman osalta säännöstelyssä ilmaistu vähimmäisaika on katsottava maksuajaksi. Kuukauden katsotaan koostuvan kolmestakymmenestä päivästä. Jokainen kuukauden osa, joka on pituudeltaan yli viisitoista päivää, katsotaan kokonaiseksi kuukaudeksi; mitään viidentoista päivän pituista tai sitä lyhyempää kuukauden osaa ei oteta laskelmassa huomioon.
Mikäli keskimääräisen varaston laskelma on edellisessä alakohdassa tarkoitetun vähennyksen suorittamisen jälkeen lopputulokseltaan negatiivinen, negatiivinen saldo osoitetaan seuraavan varainhoitovuoden osalta laskettuun keskimääräiseen varastoon.
3. Mikäli interventioelimien suorittaman myynnin osalta yhteisiä markkinajärjestelyjä koskevassa sääntelyssä tai kyseessä olevaa myyntiä varten julkaistussa tarjouskilpailuilmoituksessa säädetään tai määrätään mahdollinen määräaika tuotteen noutamiselle ostajan osuuden maksamisen jälkeen ja mikäli kyseinen määräaika on kolmeakymmentä päivää pitempi, edeltävien kohtien säännösten mukaisesti lasketut rahoituskulut vähennetään seuraavasta laskelmasta saatavasta määrästä:
NUM V × J × i DEN 365
jossa
TAULUKON PAIKKA
4. Mikäli tosiasiallinen maksuaika maataloustuotteiden siirtämisen jälkeen ylittää kolmekymmentä päivää interventioelinten yhteisön erityissäännöstöjen mukaisesti suorittamien maataloustuotteiden myynnin osalta, edeltävien kohtien säännösten mukaisesti laskettuihin rahoituskuluihin lisätään määrä, joka saadaan soveltamalla seuraavaa kaavaa:
NUM M × D × i DEN 365
jossa
TAULUKON PAIKKA
3 artikla
Asetuksen (ETY) N:o 1883/78 5 artiklassa mainituksi korkokannaksi vahvistetaan seitsemän prosenttia.
4 artikla
1. Mikäli jäsenvaltion maksama korkokulujen osuus on pienempi kuin koko yhteisön osalta vahvistettu yhtenäinen korkokanta vähintään kuuden kuukauden ajan, kyseessä olevalle jäsenvaltiolle vahvistetaan erityinen korkokanta.
2. Erityiseksi korkokannaksi vahvistetaan 1 päivänä joulukuuta 1986 alkavalle ajanjaksolle:
- kuusi prosenttia Saksan osalta,
- kuusi prosenttia Alankomaiden osalta.
5 artikla
Kumotaan asetus (ETY) N:o 467/77.
6 artikla
Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 12 päivänä helmikuuta 1988.