NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 2049/1999,
annettu 27 päivänä syyskuuta 1999,
lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Intiasta peräisin olevien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen tankojen tuonnissa ja väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 2450/98 muuttamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 päivänä lokakuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97(1), ja erityisesti sen 15 ja 20 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. AIEMPI MENETTELY
1) Neuvosto otti käyttöön asetuksella (EY) N:o 2450/98(2) Intiasta peräisin olevien, CN-koodeihin 7222 20 11, 7222 20 21, 7222 20 31 ja 7222 20 81 kuuluvien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen tankojen, jäljempänä "asianomainen tuote", tuontiin sovellettavan lopullisen tasoitustullin. Toimenpiteet toteutettiin arvotullien muodossa; arvotullin määrä vaihteli 0 prosentista 25,5 prosenttiin, ja jäännöstulli oli 25,5 prosenttia.
B. TÄMÄNHETKINEN MENETTELY
1. Tarkastelupyyntö
2) Lopullisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen komissio otti vastaan asetuksen (EY) N:o 2026/97, jäljempänä "perusasetus", 20 artiklan mukaisen asetuksen (EY) N:o 2450/98 nopeutetun tarkastelun vireille panoa koskevan pyynnön kahdelta intialaiselta tuottajalta, Sindia Steels Ltd:ltä ja Meltroll Engineering Pvt. Ltd:ltä, jotka ovat kumpikin sijoittuneet Bombayhin. Kyseiset yritykset väittivät, että ne eivät olleet etuyhteydessä yhteenkään asianomaisen tuotteen tuottajaan Intiassa. Lisäksi ne väittivät, että ne eivät ole vieneet asianomaista tuotetta yhteisöön alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana (1. heinäkuuta 1996 - 30. kesäkuuta 1997), mutta olivat vieneet asianomaista tuotetta yhteisöön sen jälkeen.
Molemmat yritykset pyysivät yrityskohtaisen tullin määrittämistä. Sindia Steels Ltd oli ilmoittautunut alkuperäisen tutkimuksen aikana, mutta koska se ei ollut harjoittanut vientiä yhteisöön tutkimusajanjakson aikana, sille määrättiin 22,1 prosentin painotettu keskimääräinen tasoitustulli. Meltroll Engineering Pvt. Ltd:lle on määrätty 25,5 prosentin jäännöstasoitustulli.
2. Nopeutetun tarkastelun vireillepano
3) Komissio tutki kyseisten kahden intialaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamat todisteet ja piti niitä riittävinä perusasetuksen 20 artiklan säännösten mukaisen tarkastelun vireille panemiseksi. Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa, ja sen jälkeen kun yhteisön tuotannonalalle oli annettu mahdollisuus esittää huomautuksensa, komissio pani vireille Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella(3) asetuksen (EY) N:o 2450/98 nopeutetun tarkastelun kyseisten yritysten osalta ja aloitti tutkimuksensa.
3. Asianomainen tuote
4) Vireillä olevan uudelleentarkastelun kohteena oleva tuote on sama kuin asetuksessa (EY) N:o 2450/98 tarkoitettu tuote.
4. Kyseiset osapuolet
5) Komissio ilmoitti asiasta virallisesti kyseisille kahdelle yritykselle ja Intian viranomaisille. Se antoi lisäksi muille osapuolille, joita asia suoranaisesti koskee, mahdollisuuden esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluksi. Komissiolle ei kuitenkaan ole esitetty tällaisia pyyntöjä.
Komissio lähetti kyselylomakkeen kyseisille yrityksille ja sai määräaikaan mennessä täydelliset vastaukset. Komissio hankki ja tarkasti kaikki tutkimuksen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja teki tarkastuskäynnit kyseisten yritysten tiloihin.
5. Tutkimusajanjakso
6) Tukea koskeva tutkimus käsitti 1 päivän tammikuuta 1998 ja 31 päivän joulukuuta 1998 välisen ajanjakson, jäljempänä "tutkimusajanjakso".
6. Menetelmät
7) Tämänhetkisessä tutkimuksessa käytettiin samaa menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa.
C. TARKASTELUN LAAJUUS
8) Kyseinen tarkastelu rajoittui Sindia Steels Ltd:lle ja Meltroll Engineering Pvt Ltd:lle myönnetyn tuen määrän arviointiin.
9) Komissio tutki samat tukijärjestelmät, joita tarkasteltiin alkuperäisessä tutkimuksessa. Lisäksi tutkittiin, olivatko uudet viejät käyttäneet sellaisia tukijärjestelmiä, joita alkuperäisessä valituksessa väitettiin käytetyn, mutta joita ei käytetty alkuperäisen tutkimuksen aikana.
10) Lopuksi tutkittiin, olivatko uudet viejät käyttäneet sellaisia tukijärjestelmiä, jotka otettiin käyttöön alkuperäisen tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen, tai saaneet tapauskohtaisia tukia tämän päivämäärän jälkeen.
D. TUTKIMUKSEN TULOKSET
1. Uudeksi viejäksi määrittäminen
11) Tutkimus vahvisti, että kyseiset yritykset eivät olleet vieneet asianomaista tuotetta alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana ja että ne olivat alkaneet viedä tuotetta yhteisöön tämän ajanjakson jälkeen.
Lisäksi kyseiset yritykset kykenivät tyydyttävästi osoittamaan, että niillä ei ollut mitään suoria tai välillisiä yhteyksiä yhteenkään intialaiseen vientiä harjoittavaan tuottajaan, joihin sovelletaan asianomaisen tuotteen osalta voimassa olevia tasoitustoimenpiteitä.
Näin ollen vahvistetaan, että kyseisiä yrityksiä on pidettävä perusasetuksen 20 artiklan mukaisesti uusina viejinä ja siten niille olisi määriteltävä yrityskohtaiset tuen määrät. Se, että Sindia Steels -yritykseen sovelletaan jo painotettua keskiarvoa asianomaisen tuotteen jäännöstullin asemasta, ei millään tavalla rajoita sen oikeutta pyytää uutta viejää koskevaa tarkastelua edellyttäen, että kaikki 20 artiklassa mainitut ehdot täyttyvät.
2. Tuet
12) Seuraavat viisi järjestelmää tutkittiin komission kyselyyn saatujen vastausten sisältämien tietojen perusteella:
- Passbook järjestelmä
- tuontitullien hyvitysjärjestelmä
- tuotantohyödykkeiden tuontia etuustullein koskeva järjestelmä
- vientiteollisuuden vapaa-alueet/vientiin suuntautuneet yksiköt
- tuloveron vapautusjärjestelmä.
Kaikkien näiden järjestelmien oli alkuperäisen tutkimuksen aikana todettu olevan tasoitustullin käyttöönottoon johtavia.
3. Passbook-järjestelmä (PBS)
13) Kumpikaan kyseisistä yrityksistä ei ollut käyttänyt hyväkseen Passbook järjestelmää, joka lakkautettiin 1 päivänä huhtikuuta 1997 eli alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana ja korvattiin sitä seuraavalla tuontitullien hyvitysjärjestelmällä (DEPB).
4. Tuontitullien hyvitysjärjestelmä (DEPB)
Yleistä
14) Osoitettiin, että kyseiset kaksi yritystä saivat etua tästä järjestelmästä. Kumpikin yritys käytti viennin jälkeistä DEPB järjestelmää.
Tässä järjestelmässä kaikki tukikelpoiset viejät voivat hakea hyvityksiä, jotka lasketaan prosentteina vietyjen valmiiden tuotteiden arvosta. Intian viranomaiset ovat ottaneet käyttöön tällaiset tuontitullien hyvitysten määrät suurimmalle osalle tuotteista, myös asianomaisille tuotteille, tuotantopanoksia ja myyntiä koskevien vakionormien perusteella. Myönnetyn hyvityksen määrän osoittava vientilupa myönnetään joka tapauksessa.
Viennin jälkeinen DEPB mahdollistaa tällaisten hyvitysten käytön kaiken sen jälkeisen tuonnin osalta (esim. raaka-aineiden tai tuotantohyödykkeiden) paitsi hyödykkeiden, joiden tuontia rajoitetaan tai joiden tuonti on kielletty. Tällaisia maahan tuotuja hyödykkeitä voidaan myydä kotimaan markkinoilla (myyntiveron alaisina) tai käyttää muulla tavalla.
DEPB-hyvitykset ovat vapaasti siirrettävissä. DEPB-vientilisenssi on voimassa 12 kuukautta lisenssin myöntämispäivästä.
15) DEPB:n ominaisuudet eivät ole muuttuneet alkuperäisen tutkimuksen jälkeen. Tuontitulleista vapautuksella annettu tuki on vientituloksesta riippuvaa, ja sen takia alkuperäisen tutkimuksen aikana päätettiin, että se on perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti erityistä ja tasoitustullin käyttöönottoon johtavaa.
Tuen määrän laskeminen
16) Osoitettiin, että kumpikaan yrityksistä ei käyttänyt vientilisenssejä tullittomaan tuontiin. Sen sijaan yritykset myivät muutamia vientilisenssejään, ja etu laskettiin vientilisenssin hyvityksen määrän perusteella huolimatta vientiluvan myyntihinnasta. Kyseiset yritykset väittivät, että etu olisi rajattava vientiluvan todelliseen myyntihintaan, joka on usein vähäisempi kuin lisenssin hyvitysten nimellisarvo. Intiasta peräisin olevan ruostumattoman teräslangan tapauksissa (komission asetukset (EY) N:o 618/1999(4) ja (EY) N:o 619/1999(5)) tehtyjen alustavien päätelmien mukaisesti tähän pyyntöön ei kuitenkaan voida suostua, koska vientilisenssin myynti nimellisarvoa alhaisemmalla hinnalla on puhtaasti kaupallinen päätös, joka ei muuta tästä järjestelmästä saatua tasoitustullin käyttöönottoon johtavaa etua.
17) Jotta voitaisiin osoittaa edunsaajan tästä järjestelmästä saama kokonaisetu, kyseistä hyvityksen määrää on oikaistu lisäämällä siihen korko alkuperäisen tutkimusajanjakson ajalta. Koska etua tuontitullittomuudesta saadaan säännöllisesti tutkimusajanjakson aikana, katsottiin aiheelliseksi noudattaa käytäntöä, jota sovellettiin alkuperäisessä tutkimuksessa, ja lisätä määrään korko, joka kattaa kuuden kuukauden ajanjakson ja vastaa puolta Intian 14,58 prosentin vuotuisesta markkinakorosta, joka todettiin alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana, eli 7,29 prosenttia. Tämä määrä (eli maksamattomat tuontitullit ja korko) on jaettu tutkimusajanjakson aikaiselle kokonaisviennille.
Sindia Steels Ltd ja Meltroll Engineering Pvt. Ltd saivat etua tästä järjestelmästä tutkimusajanjakson aikana; Sindia Steels Ltd sai tukea 11,7 prosenttia ja Meltroll Engineering Pvt. Ltd 4,9 prosenttia. Kun yritykset hakivat vähennyksiä, jotka liittyivät DEPB-vientiluvan saamiseen tarvittaviin maksusuorituksiin, nämä myönnettiin.
5. Tuotantohyödykkeiden tuonti etuustullein (EPCGS)
Yleistä
18) Osoitettiin, että Sindia Steels Ltd oli käyttänyt tätä järjestelmää.
Jotta yritys voi käyttää järjestelmää, sen on esitettävä toimivaltaisille viranomaisille yksityiskohtaiset tiedot tuotavien tuotantohyödykkeiden lajista ja arvosta. Yritys voi tuoda tuotantohyödykkeitä joko tullitta tai alennetulla tullilla riippuen siitä, minkä tasoiseen vientivelvoitteeseen yritys on valmis sitoutumaan. Lisenssi, jolla annetaan lupa tuontiin etuustullein, annetaan ilman eri toimenpiteitä.
Vientivelvoitteen täyttäminen edellyttää vientitavaroiden tuottamista tuotuja tuotantohyödykkeitä käyttämällä.
Lisenssin saamiseksi on maksettava käsittelymaksu.
19) EPCGS:n ominaisuudet eivät ole muuttuneet alkuperäisen tutkimuksen jälkeen. Alkuperäisen tutkimuksen aikana määritettiin, että EPCGS on tasoitustoimenpiteiden alainen tuki, koska viejän maksama alennettu tulli tai tullittomuus on Intian hallituksen myöntämä rahoitusosuus, muuten maksettavasta tulosta on luovuttu ja edunsaajalle myönnetään etu alentamalla kannettavia tulleja tai vapauttamalla tämä kokonaan tuontitulleista.
Tuki on oikeudellisesti vientituloksesta riippuvaa perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska sitä ei voi saada viemättä tuotteita ja se on näin ollen erityistä tukea ja tasoitustoimenpiteiden alaista.
Tuen määrän laskeminen
20) Viejän saama etu on laskettu maahan tuoduista tuotantohyödykkeistä kantamatta jääneiden tuontitullien määrän perusteella jakamalla tämä määrä ajanjaksolle, joka vastaa tällaisten tuotantohyödykkeiden tavanomaista poistoaikaa asianomaisen tuotteen tuotannonalalla. Tämä ajanjakso on määritelty käyttämällä intialaisten tuottajien alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana EPCGS- järjestelmää käyttäen todellisuudessa maahantuomien tuotantohyödykkeiden poistoaikojen painotettua keskiarvoa (asianomaisten tuotteiden tuotantomäärän perusteella), joka antoi 15,5 vuoden tavanomaisen poistoajan. Koska kyseinen tuki vastaa kerta-avustusta, näin laskettua tutkimusajanjaksolle kuuluvaa määrää on oikaistu lisäämällä siihen vuotuinen 14,58 prosentin korko. Tämä määrä on sitten jaettu tutkimusajanjakson aikaiselle kokonaisviennille.
21) Sindia Steels Ltd sai tästä järjestelmästä 0,3 prosentin suuruisen edun.
6. Vientiteollisuuden vapaa-alueet (EPZ)/Vientiin suuntautuneet yksiköt (EOU)
22) Komissio totesi, että kumpikaan yrityksistä ei sijainnut vientiteollisuuden vapaa-alueella eikä ollut vientiin suuntautunut yksikkö. Näin ollen komission ei tarvitse arvioida tätä järjestelmää tutkimuksen yhteydessä.
7. Tuloveron vapautusjärjestelmä (ITES)
Yleistä
23) Osoitettiin, että Meltroll Engineering Pvt. Ltd oli käyttänyt tätä järjestelmää.
Yrityksen on vapautuakseen tuloverosta tehtävä asianmukainen hakemus jättäessään veroilmoituksensa veroviranomaisille verovuoden päättyessä. Verovuosi kestää 1 päivästä huhtikuuta 31 päivään maaliskuuta. Veroilmoitus on annettava viranomaisille seuraavan marraskuun 30 päivään mennessä. Viranomaisten lopullinen veronmääritys voi viedä kolmekin vuotta veroilmoituksen antamisesta.
Lain 80HHC jakson mukaan yritykset voivat hakea 100 prosentin vapautusta viennistä saatujen myyntivoittojen verotuksesta.
24) ITES:n ominaisuudet eivät ole muuttuneet alkuperäisen tutkimuksen jälkeen. Alkuperäisen tutkimuksen aikana määritettiin, että tuloverosta vapautuksella saatu tuki on vientituloksesta riippuvaa perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska se vapauttaa ainoastaan myyntivoittojen verotuksesta, ja se on näin ollen erityistä tukea ja tasoitustoimenpiteiden alaista.
Tuen määrän laskeminen
25) Kuten johdanto-osan 23 kappaleessa esitetään, lain 80HHC jakson mukaiset hakemukset vapautukseen tuloverosta tehdään jätettäessä veroilmoitus verovuoden päättyessä. Koska verovuosi Intiassa kestää 1 päivästä huhtikuuta 31 päivään maaliskuuta, on asianmukaista laskea tämän järjestelmän mukainen etu verovuoden 1997/98 (so. 1. huhtikuuta 1997 ja 31. maaliskuuta 1998 välisen ajan) perusteella. Näin ollen viejien saama etu on laskettu normaalisti kannettavien verojen määrän ja ilman verovapautusta saadun edun välisen erotuksen perusteella. Kyseisenä verovuonna sovellettiin 35 prosentin yhtiöveroa. Jotta voitaisiin määrittää edunsaajan tästä järjestelmästä saama kokonaisetu, tätä määrää on oikaistu lisäämällä siihen korko alkuperäisen tutkimusajanjakson ajalta. Ottaen huomioon kyseisen tuen luonteen, joka vastaa kerta-avustusta, pidettiin asianmukaisena 14,58 prosentin markkinakorkoa. Edun määrä on jaettu verovuoden 1997/98 aikaiselle kokonaisviennille.
Meltroll Engineering Pvt. Ltd sai tästä järjestelmästä 0,6 prosentin suuruisen edun.
8. Muut järjestelmät
26) Osoitettiin, että uudet viejät eivät olleet käyttäneet uusia tukijärjestelmiä, jotka otettiin käyttöön alkuperäisen tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen, eivätkä saaneet tapauskohtaisia tukia tämän päivämäärän jälkeen.
9. Tasoitustoimenpiteiden alaisten tukien määrä
27) Edellä esitettyjen eri järjestelmiä koskevien lopullisten päätelmien perusteella tasoitustoimenpiteiden alaisten tukien määrä on tutkittujen vientiä harjoittavien tuottajien osalta seuraava:
TAULUKON PAIKKA
E. TARKASTELTAVIEN TOIMENPITEIDEN MUUTTAMINEN
28) Tutkimuksen aikana tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että kyseisten yritysten tuottamien ja viemien ruostumattomasta teräksestä valmistettujen tankojen yhteisöön tuontiin olisi sovellettava tasoitustulleja, jotka vastaavat näille yrityksille määritettyjä yrityskohtaisia tukimääriä.
29) Tämän vuoksi olisi muutettava asetusta (EY) N:o 2450/98.
F. TOIMENPITEIDEN ILMOITTAMINEN OSAPUOLILLE JA VOIMASSAOLO
30) Kyseisille yrityksille ilmoitettiin tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiotaan ehdottaa asetuksen (EY) N:o 2450/98 muuttamista, ja niille annettiin mahdollisuus esittää huomautuksensa.
31) Tehdyllä tutkimuksella ei ole vaikutusta päivämäärään, jolloin asetuksen (EY) N:o 2450/98 voimassaoloaika päättyy perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan nojalla,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2450/98 1 artiklan 2 kohta seuraavasti:
a) Sindia Steels Ltd:lle (Taric-lisäkoodi: 8406) määrätty tulli on 12 prosenttia;
b) toimenpiteiden kohteena olevien yritysten luetteloon lisätään seuraava:
TAULUKON PAIKKA "
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 27 päivänä syyskuuta 1999.