NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 348/2000,
annettu 14 päivänä helmikuuta 2000,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa sekä käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(1) ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 10 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A VÄLIAIKAISET TOIMENPITEET
(1) Komissio on asetuksella (EY) N:o 1802/1999(2), jäljempänä "väliaikaista tullia koskeva asetus", ottanut käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin tiettyjen Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa.
B MYÖHEMPI MENETTELY
(2) Väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönoton jälkeen annettiin sitä pyytäneille asianomaisille osapuolille mahdollisuus tulla kuulluiksi. Osapuolille ilmoitettiin olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoa ja väliaikaisen tullin vakuutena olleiden määrien lopullista kantamista kyseisen tullin tasoisina. Niille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa oli mahdollista tehdä huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta.
(3) Asianomaisten osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja lopullisia päätelmiä muutettiin tarvittaessa.
C TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1 Tarkasteltavana oleva tuote
(4) Kerrattakoon, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 7 kappaleessa tarkasteltavina oleva tuote määritellään seuraavasti: raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut, öljy- ja kaasuputkijohdoissa käytettävät saumattomat putket, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm, poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoiset, raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut, kylmävedetyt tai kylmävalssatut saumattomat putket ja muut, poikkileikkaukseltaan ympyrän muotoiset, raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut putket, joiden ulkoläpimitta on enintään 406,4 mm, jäljempänä "saumattomat putket".
(5) On väitetty toistuvasti, että saumattomat putket olisi jaettava kahteen eri tarkasteltavina olevaan tuotteeseen eli kauppalaatua olevasta teräksestä valmistettuihin putkiin sekä öljy- ja kaasuputkijohdoissa käytettäviin teräsputkiin, ja että yhteisölle mahdollisesti aiheutunutta vahinkoa olisi arvioitava erikseen kummankin tuotteen osalta.
(6) Väitetyn eron perusteena on, etteivät kauppalaatua olevat putket ja putkijohdoissa käytettävät putket voi korvata toisiaan, koska öljy- ja kaasuputkijohdoissa käytettävien putkien osalta vaaditaan erityistä sertifiointia. On myös väitetty, että putkijohdoissa käytettävien putkien korkeimpien tuotantokustannusten vuoksi niitä ei myydä muihin tarkoituksiin kuin öljy- ja kaasuputkina käytettäväksi. Lisäksi on väitetty, että kauppalaatua olevia putkia käytetään rakennus- ja infrastruktuuritarkoituksiin, kun taas putkijohdoissa käytettäviä putkia käytetään öljyn- ja kaasuntuotannossa, ja että tuotteita myydään eri myyntikanavia käyttäen siten, että putkijohdoissa käytettäviä putkia myydään suoraan loppukäyttäjille kauppiaiden sijasta.
(7) Kaikkien saumattomien putkien fyysiset ja tekniset perusominaisuudet todettiin samoiksi. Vaikka on olemassa paljon erityyppisiä putkia, joiden tyyppi vaihtelee ulkoläpimitan, seinämän paksuuden, teräslajien ja teknisten erittelyjen mukaisesti, niiden välillä ei todettu olevan selvää jaottelua.
(8) Lisäksi tutkimuksessa kävi ilmi, että kaikentyyppisiä saumattomia putkia myydään sekä kauppiaille että loppukäyttäjille. Näin ollen ei voitu vahvistaa selvää erottelua myyntikanavien kesken, vaikkei tällä seikalla sinänsä olekaan merkitystä.
(9) Kaikkien saumattomien putkien todettiin myös olevan olennaisesti samanlaisia käyttötarkoitukseltaan. Vaikka niitä käytetään eri tuotannonaloilla kuten rakennus-, auto- ja öljyteollisuudessa, voimaloiden rakentamisessa, boilereiden valmistuksessa, pneumatiikassa ja hydrauliikassa sekä koneenrakennuksessa, ja vaikka on hyväksyttävä se, että kaikki käyttäjät eivät voi käyttää kaikentyyppisiä saumattomia putkia, niillä katsotaan kuitenkin olevan sama peruskäyttötarkoitus.
(10) Tietyt saumattomat putket on selvästi tarkoitettu erityisiin käyttötarkoituksiin (esimerkiksi öljyputkina käytettäviksi), mutta niitä voidaan käyttää myös tarkemmin eriytymättömiin tarkoituksiin. Lisäksi todettiin, että myös kauppalaatua olevia putkia voidaan käyttää useisiin tarkoituksiin. Kaikki nämä seikat osoittavat, että eri tuotelajien välillä on huomattavaa kilpailua ja ne voivat pitkälti korvata toisensa.
(11) Näin ollen vahvistetaan alustavat päätelmät siitä, että kaikki saumattomat putket, niin kauppalaatua olevat kuin putkijohdoissa käytettävät putket, ovat yksi tuote.
2 Samankaltainen tuote
(12) Muistutettakoon, että komissio totesi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 11 ja 12 kappaleessa, että kyseisistä maista tuoduilla saumattomilla putkilla, yhteisön tuotannonalan yhteisössä valmistamilla ja myymillä saumattomilla putkilla sekä Kroatian kotimarkkinoilla myydyillä saumattomilla putkilla todettiin olevan samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja olennaisesti samat käyttötarkoitukset.
(13) On väitetty, että yhteisössä tuotetut saumattomat putket ovat erilaisia kuin Ukrainasta tuodut putket, koska viimeksi mainittujen putkien valmistuksessa noudatettiin eri standardeja kuin mitä yhteisön tuotannonala noudattaa, ja että yhteisössä tuotettuihin saumattomiin putkiin sovellettavien erityisten testausvaatimusten vuoksi tuotantoprosessit olivat erilaiset.
(14) Tutkimuksessa on käynyt ilmi, että sekä yhteisön tuotannonala että ukrainalaiset viejät noudattavat tuotannossaan samoja tai samankaltaisia kansallisia ja kansainvälisiä standardeja. Ukrainalaisten viejien toimittamista tiedoista käy ilmi, että yhteisöön viedyt saumattomat putket, niin kauppalaatua olevat kuin putkijohdoissa käytettävät putket, ovat tuotannonalan standardien (esim. DIN, API ja ASTM) mukaisia, samalla tavoin kuin yhteisön tuotannonalan tuottamat putket.
(15) Edellä todettujen seikkojen perusteella vahvistetaan alustavat päätelmät siitä, että kyseisistä maista tuodut saumattomat putket, yhteisön tuotannonalan yhteisössä valmistamat ja myymät saumattomat putket sekä Kroatian kotimarkkinoilla myydyt saumattomat putket ovat asetuksen (EY) N:o 384/1996, jäljempänä "perusasetus", 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitetulla tavalla samankaltaisia tuotteita.
D POLKUMYYNTI
1 Kroatia
(16) Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ei ole toimitettu normaaliarvon laskemista, vientihinnan määrittämistä, normaaliarvon ja vientihinnan vertailua tai polkumyyntimarginaalin määrittämistä koskevia huomautuksia. Näin ollen vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 13-19 kappaleessa esitetyt päätelmät. Polkumyyntitulli ja jäännösmarginaali ovat näin ollen edelleen samat eli 40,8 prosenttia.
2 Ukraina
a) Normaaliarvo
(17) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen julkaisemisen jälkeen eräs tuoja kiisti Kroatian soveltuvuuden kolmanneksi markkinatalousmaaksi normaaliarvon määrittämiseksi Ukrainan osalta. Kyseinen tuoja väitti, että energian ja muiden tuotantopanosten hinnat ovat Kroatiassa paljon korkeammat kuin Ukrainassa, että Kroatian ainoalla tuottajalla on kotimarkkinoilla monopoli tai ainakin hallitseva asema, ja ettei ollut esitetty riittävää näyttöä Kroatian kotimarkkinoiden myynnin edustavuudesta.
(18) On katsottava, että Kroatian kalliimpia kustannuksia koskevalla väitteellä ei ole merkitystä, koska Ukraina ei ole markkinatalousmaa ja vertailu on näin ollen luonnostaan epäluotettavaa. Tässä yhteydessä on merkitystä sillä, oliko ukrainalaisilla tuottajilla absoluuttista tai suhteellista etua, kuten energian tehokkaampi käyttö, Kroatiaan verrattuna. Näin ei kuitenkaan ollut. Lisäksi Kroatian valinta oli kohtuullista sikäli, että yksi muista ehdotetuista maista eli Brasilia oli hylätty sillä perusteella, että Brasilian markkinoiden hinnat olivat liian korkeat erään tuottajan hallitsevan aseman vuoksi. Tarkasteltavana olevaa tuotetta kuitenkin paitsi vietiin Kroatiasta myös tuotiin sinne, joten maan kotimarkkinoilla oli kilpailua. Lisäksi kotimarkkinoiden myynti oli edustavaa ja se oli määrältään suurempi kuin 5 prosenttia Ukrainan kaikesta yhteisöön suuntautuvasta viennistä. Vaikka oli kaikin keinoin pyritty tarkastelemaan mahdollisuutta löytää Brasilian lisäksi muitakin vertailumaita, jollaisia olisivat voineet olla esimerkiksi Amerikan yhdysvallat ja Tsekin tasavalta, kummastakaan maasta ei löytynyt valmiutta yhteistyöhön.
(19) Koska menetelmien tai normaaliarvon laskennan osalta ei ole esitetty muita väitteitä, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 20-26 kappaleessa esitetyt päätelmät.
b) Vientihinta
(20) Eräs vientiä harjoittava tuottaja vastusti sitä, ettei komissio ollut vientihintaa määrittäessään ottanut huomioon sen myyntiä siihen etuyhteydessä olevalle yhteisön tuojalle, koska toimitetut tiedot oli todettu epäluotettaviksi. Koska väitteiden tueksi ei esitetty uutta näyttöä, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 27 ja 28 kappaleessa esitetyt päätelmät.
c) Vertailu
(21) Vientiä harjoittavat tuottajat toistivat vaatimuksensa oikaisun tekemisestä fyysisten ominaispiirteiden huomioon ottamiseksi, koska Ukrainan putkivalmistajat noudattivat alhaisempia standardeja kuin yhteisön tuotannonala. Vaatimus oli hylätty tutkimuksen alustavassa vaiheessa, koska sille ei ollut esitetty riittäviä perusteluja. Vientiä harjoittavat tuottajat eivät edelleenkään pystyneet perustelemaan väitteitään, ja kun uusia tietoja ei ole tullut esille, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 29-31 kappaleessa olevat päätelmät.
d) Polkumyyntimarginaali
(22) Alustavien päätelmien mukaisesti polkumyyntimarginaali vahvistetaan näin ollen 123,7 prosentin suuruiseksi Ukrainan osalta.
E VAHINKO
1 Yhteisön tuotannonalan määrittely
(23) Koska esille ei ole tullut uusia tietoja, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 34-38 kappaleessa esitetyt yhteisön tuotannonalaa koskevat väliaikaiset päätelmät vahvistetaan.
2 Tarkasteltavina olevista maista yhteisöön tuleva tuonti
a) Kumulaatio
(24) Kroatialainen vientiä harjoittava tuottaja väitti, että Kroatiasta peräisin olevaa tuontia ei pitäisi arvioida kumulatiivisesti Ukrainasta peräisin olevan tuonnin kanssa. Tältä osin väitettiin, että Kroatiasta tutkimusajanjaksona tulleen tuonnin määrä oli huomattavasti pienempi kuin Ukrainasta tulleen tuonnin määrä, kun taas kyseisen tuonnin hinnat olivat korkeammat. Samaten väitettiin, että Kroatiasta peräisin oleva vienti on seurannut Ukrainasta yhteisön markkinoille suuntautuneen tuonnin hintoja.
(25) Polkumyyntimarginaalien on todettu olevan huomattavat molempien maiden osalta. Molemmista maista peräisin oleva tuonti lisääntyi tarkastelujaksona merkittävästi, ja sen todettiin molemmissa tapauksissa olevan yli vähimmäistason. Tuontihintojen osalta todettiin, että molemmista maista peräisin olevien saumattomien putkien hinnat ovat merkittävästi alittaneet yhteisön tuotannonalan hinnat tutkimusajanjaksona. Lisäksi molemmista maista peräisin olevia saumattomia putkia myydään samoja myyntikanavia käyttäen ja vertailukelpoisin myyntiehdoin, joten ne kilpailivat keskenään ja yhteisön tuotannonalan myymien putkien kanssa.
(26) Tämän vuoksi vahvistetaan Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevan tuonnin kumulatiivisen arvioinnin soveltuvuutta koskevat alustavat päätelmät.
b) Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat
(27) Kroatiaa ja Ukrainaa koskevat hinnan alittavuuden marginaalit laskettiin uudelleen ottaen huomioon näyttö, jonka asianomaiset osapuolet toimittivat tiettyjen tuoteluokkien hinnoista sekä hintavertailua varten suoritettavasta saumattomien putkien ryhmittelystä.
(28) Kroatiaa koskeva tarkistettu painotettu keskimääräinen hinnan alittavuus ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista on 14,4 prosenttia.
(29) Ukrainaa koskeva tarkistettu painotettu keskimääräinen hinnan alittavuus ilmaistuna prosentteina yhteisön tuotannonalan hinnoista on 24 prosenttia.
3 Yhteisön tuotannonalan tilanne
a) Alustava huomautus
(30) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen julkaisemisen jälkeen komissio totesi, että eräät tässä menettelyssä tarkoitettuun yhteisön tuotannonalaan kuuluvat yhteisön tuottajat olivat rikkoneet Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 81 artiklaa harjoittamalla kilpailua rajoittavaa toimintaa. Todettiin, että vuosina 1990-1995 yritykset Dalmine, Mannesmannröhren-Werke ja Vallourec osallistuivat sopimukseen, joilla he pidättyivät viemästä kotimarkkinoidensa ulkopuolelle tiettyjä saumattomia putkia, erityisesti öljy- ja kaasuteollisuuden käyttöön tarkoitettuja teräsputkia ja tiettyjä putkijohdoissa käytettäviä putkia.
(31) Päätöstä on tarkasteltu sen määrittämiseksi, johtuiko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista vai tiettyjen yhteisön tuottajien omasta menettelystä.
(32) Olisi huomattava, että tämän tutkimuksen päätelmien perusteena oleva ajanjakso (1. tammikuuta 1997-31. lokakuuta 1998) ei osu samaan ajanjaksoon, jona kilpailua rajoittavaa toimintaa on todettu harjoitetun. Koska tällaista toimintaa harjoitettiin ennen tässä menettelyssä tarkasteltua ajanjaksoa ja koska Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrän kasvu tapahtui samaan aikaan kuin yhteisön tuotannonalan tilanne heikkeni, ei voida päätellä, että tiettyjen yhteisön tuottajien kilpailua rajoittava toiminta olisi vaikuttanut tässä menettelyssä tarkasteltuun yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon niin, että se poistaisi yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja tarkasteltavana olevan tuonnin välisen, perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun syy-yhteyden.
b) Asianomaisten osapuolten alustavista päätelmistä esittämät väitteet
(33) Ukrainalaiset vientiä harjoittavat tuottajat ovat väittäneet, ettei yhteisön tuotannonalalle ole aiheutunut perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitetulla tavalla merkittävää vahinkoa, koska tuottavuutta ja kapasiteetin käyttöastetta koskevat indikaattorit paranivat ja markkinaosuus pysyi vakaana vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Lisäksi ne kiistivät yhteisön tuotannonalan kannattavuutta koskevat alustavat päätelmät. Väitteen tueksi esitettiin lehtiartikkeleita, joissa todettiin yhteisön saumattomien putkien tuottajien taloudellisen tilan parantuneen.
(34) Mainittakoon, että perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaan yksikään säännöksessä luetelluista tekijöistä ei välttämättä ole ratkaiseva määritettäessä, onko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinkoa perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitetulla tavalla.
(35) Yhteisön tuotannonalan tilanteen parantumista vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välillä erityisesti tuottavuuden ja kapasiteetin käyttöasteen osalta olisi tarkasteltava ottaen huomioon asetuksella (EY) N:o 2320/97 vuonna 1997 käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet Tsekin tasavallasta, Unkarista, Puolasta, Romaniasta, Venäjältä ja Slovakian tasavallasta peräisin olevassa saumattomien putkien tuonnissa(3). Kyseisten polkumyynnin vastaisten toimien nimenomaisena tavoitteena olikin sen vahingon poistaminen, jonka yhteisön tuotannonalan oli todettu kärsineen.
(36) Olisi myös huomattava, että vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonalan kannattavuus oli heikompi kuin mitä tuotannonala olisi tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa eli polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin puuttuessa voinut odottaa. Kannattavuutta koskevien lukujen luotettavuuden suhteen olisi huomattava, että ne vastaavat yhteisön tuotannonalan tutkimuksen aikana toimittamia tietoja, jotka varmistettiin paikan päällä suoritetuissa tarkastuksissa. Ukrainalaisten vientiä harjoittavien tuottajien esittämistä kannattavuusluvuista olisi todettava, että niihin sisältyy tuotteita, jotka eivät kuulu tutkimuksen soveltamisalaan, ja että ne koskevat muuta kuin tässä tutkimuksessa tarkasteltua ajanjaksoa. Markkinaosuudesta todettiin, että yhteisön tuotannonala ei pystynyt saamaan takaisin aiemmin menettämäänsä markkinaosuutta. Näin ollen yhteisön tuotannonala ei pystynyt täysin hyötymään lopullisista toimenpiteistä, jotka oli otettu käyttöön Tsekin tasavallasta, Unkarista, Puolasta, Romaniasta, Venäjältä ja Slovakian tasavallasta peräisin olevassa saumattomien putkien tuonnissa.
(37) Edellä todettujen seikkojen perusteella vahvistetaan yhteisön tuotannonalalle aiheutunutta merkittävää vahinkoa koskevat väliaikaiset päätelmät.
F SYY-YHTEYS
(38) Koska esille ei ole tullut uusia tietoja, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 68-73 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.
G YHTEISÖN ETU
(39) Edellä johdanto-osan 30 kappaleessa mainitut komission päätelmät huomioon ottaen on tutkittu, voiko polkumyynnin vastaisten toimien käyttöönotto aiheuttaa kilpailullisia ongelmia kyseisillä markkinoilla. Koska kilpailunvastaisten toimien on todettu tapahtuneen ennen tässä menettelyssä tarkasteltua ajanjaksoa, ei ole perusteita päätellä, että polkumyynnin vastaisten toimien käyttöön ottamisella tässä menettelyssä olisi kilpailuvaikutuksia kyseisillä markkinoilla tulevaisuudessa.
(40) Koska esille ei ole tullut yhteisön etuun liittyviä uusia tietoja, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 74-83 kappaleessa esitetyt alustavat päätelmät vahvistetaan.
H POLKUMYYNTITOIMENPITEET
1 Vahingon korjaava taso
(41) Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 86 ja 87 kappaleessa esitetty menetelmä vahinkomarginaalin määrittämiseksi vahvistetaan.
(42) Vahinkomarginaalit, joita on tarkistettu niiden huomautusten huomioon ottamiseksi, joita asianomaiset osapuolet esittivät alustavien päätelmien ilmoittamisen jälkeen, ja jotka on esitetty edellä johdanto-osan 27 kappaleessa, ovat seuraavat:
TAULUKON PAIKKA
2 Lopullisten toimenpiteiden muoto ja taso
(43) Edellä esitetyt polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät vaativat lopullisia toimenpiteitä. Tuoteryhmien monipuolisuus huomioon ottaen polkumyyntitulli olisi otettava käyttöön arvon perusteella kannettavana tullina.
(44) Perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti tulli perustuu kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien osalta vahinko- tai polkumyyntimarginaaliin riippuen siitä, kumpi niistä on pienempi. Kyseiset tullit ilmaistuina prosentteina vapaasti yhteisön rajalla -hinnoista ovat seuraavat:
TAULUKON PAIKKA
(45) Väliaikaisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen kroatialainen vientiä harjoittava tuottaja sekä ukrainalaiset vientiä harjoittavat tuottajat yhdessä Ukrainan viranomaisten kanssa tarjosivat hintasitoumuksia, jotka vastaavat komission muiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden tuottajien osalta vuonna 1997 asetuksen (EY) N:o 2320/97 mukaisesti hyväksymiä hintasitoumuksia. Vahinko korjataan kahdella tavalla: ensiksi tiettyyn polkumyyntitullista vapautettuun tuotemäärään sovellettavalla hintasitoumuksella ja toiseksi sen ylittävään määrään sovellettavalla arvon perusteella kannettavalla tullilla.
(46) Sen varmistamiseksi, että arvon perusteella kannettavasta tullista vapautetun tuonnin määrä ei ylitä sitä määrää, jonka osalta sitoumus on esitetty, vapautus polkumyyntitullista on mahdollista saada ainoastaan esittämällä jäsenvaltioiden tulliviranomaisille voimassa oleva tuotantotodistus, josta käy selvästi ilmi tuottaja ja joka sisältää tavaroiden tarkan kuvauksen sekä tuottajan allekirjoittaman vakuutuksen.
(47) Jotta komissio pystyisi valvomaan tehokkaasti sitoumusten noudattamista, tuottajat ovat luvanneet myös toimittaa komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja yhteisöön suuntautuvasta vientimyynnistään ja säilyttää tuotantotodistusten jäljennökset jälkeenpäin suoritettavia tarkastuksia varten.
(48) Koska Ukraina ei ole markkinatalousmaa, sen vientiä harjoittavat tuottajat ovat tarjonneet yhteisen sitoumuksen, jonka tukena on Ukrainan viranomaisten antamat takeet riittävän seurannan varmistamisesta erityisesti polkumyyntitullista vapautetun tuotemäärän osalta.
(49) Tiettyyn vuosittaiseen tuotemäärään sovellettavaa hintasitoumusta ja sen ylittävään määrään sovellettavaa arvon perusteella kannettavaa tullia voidaan näin ollen pitää riittävinä keinoina yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi. Mikäli sitoumusta rikotaan tai mikäli on perusteet epäillä sitoumusta rikotun, komissio ottaa välittömästi käyttöön väliaikaiset tai lopulliset tullit perusasetuksen 8 artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisesti.
(50) Komissio on hyväksynyt mainitut sitoumukset.
I VÄLIAIKAISTEN TULLIEN KANTAMINEN
(51) Koska vientiä harjoittavien tuottajien osalta havaitut polkumyyntimarginaalit ovat korkeat ja koska yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko on merkittävä, katsotaan tarpeelliseksi kantaa lopullisesti väliaikaista tullia koskevan asetuksen mukaisten väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät lopullisesti käyttöön otettujen tullien suuruisina,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli seuraavassa Kroatiasta ja Ukrainasta peräisin olevassa tuonnissa:
- raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut saumattomat putket, jollaisia käytetään öljy- tai kaasuputkijohdoissa, ulkoläpimitta enintään 406,4 mm (jotka kuuluvat CN-koodeihin 7304 10 10 ja 7304 10 30 ),
- saumattomat poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset putket, rautaa tai seostamatonta terästä, kylmävedetyt tai kylmävalssatut (jotka kuuluvat CN-koodiin 7304 31 99 ),
- saumattomat poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset putket, rautaa tai seostamatonta terästä, ulkoläpimitta enintään 406,4 mm (jotka kuuluvat CN-koodeihin 7304 39 91 tai 7304 39 93 ).
2. Polkumyyntitulli, jota sovelletaan vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintoihin edellä 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden tuonnissa, on seuraava:
TAULUKON PAIKKA
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Tuonti vapautetaan edellä 1 artiklan mukaisesti käyttöön otetusta polkumyyntitullista edellyttäen, että tuotteita tuottavat ja myyvät yhteisöön vietäviksi 4 kohdassa luetellut yritykset, jotka ovat esittäneet komission hyväksymät sitoumukset, ja edellyttäen, että 2 ja 3 kohdan ehdot täyttyvät.
2. Vapautus tullista myönnetään sillä edellytyksellä, että vapaaseen liikkeeseen luovuttamista koskevaa ilmoitusta tehtäessä jäsenvaltioiden toimivaltaisille tulliviranomaisille esitetään jonkin 4 kohdassa luetellun yrityksen antama ja voimassa oleva alkuperäinen tuotantotodistus. Tuotantotodistuksen, jonka tärkeimmät kohdat on lueteltu tämän asetuksen liitteessä, on oltava komission hyväksymässä sitoumuksessa esitettyjen, kyseisiä todistuksia koskevien vaatimusten mukainen.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettu tuotantotodistus on esitettävä kolmen kuukauden kuluessa sen antamispäivästä. Määrät, jotka esitetään jäsenvaltioiden tulliviranomaisille tuotaviksi yhteisöön polkumyyntitullitta, eivät saa ylittää todistukseen merkittyjä määriä. Kun todistukseen merkityt määrät ylitetään, ylimenevään osaan sovelletaan tullia ja se tullataan edellä 1 artiklan 2 kohdassa mainittujen asianomaisten Taric-lisäkoodien mukaisesti.
4. Tuontitavarat, joiden mukana toimitetaan tuotantotodistus, tullataan seuraavien Taric-lisäkoodien mukaisesti:
TAULUKON PAIKKA
3 artikla
Jäsenvaltioiden asetuksen (EY) N:o 384/1996 14 artiklan 6 kohdan mukaisista komissiolle antamista kertomuksista on ilmettävä kunkin vapaaseen liikkeeseen luovuttamisen osalta vuosi ja kuukausi, jona tuonti tapahtui, CN-koodit, Taric-koodit ja Taric-lisäkoodit, toimenpiteet, alkuperämaa, määrä, arvo, polkumyyntitulli ja jäsenvaltio, johon tuonti tapahtui, sekä tarpeen vaatiessa tuotantotodistuksen numero.
4 artikla
Kannetaan asetuksen (EY) N:o 1802/1999 mukaisten väliaikaisten polkumyyntitullien vakuutena olevat määrät lopullisina käyttöönotettujen tullien suuruisina. Vapautetaan lopullisen polkumyyntitullin ylittävät vakuutena olevat määrät.
5 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 14 päivänä helmikuuta 2000.