KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 1 päivänä lokakuuta 1997,
Ranskan Thomson SA:lle ja Thomson multimedialle myöntämästä tuesta (Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (98/183/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 93 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
annettuaan edellä esitettyjen artiklojen mukaisesti niille, joiden etua asia koskee, mahdollisuuden esittää huomautuksensa,
sekä katsoo seuraavaa:
I) PERUSTAMISSOPIMUKSEN 93 ARTIKLAN 2 KOHDASSA MÄÄRÄTYN MENETTELYN ALOITTAMINEN
Komissio ilmoitti Ranskan viranomaisille 10 päivänä helmikuuta 1997 päivätyllä kirjeellä 18 päivänä joulukuuta 1996 tehdystä päätöksestä, joka koski EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa määrätyn menettelyn (1) aloittamista Thomson SA:ta ja Thomson multimediaa koskevien tukitoimenpiteiden osalta. Näihin tukitoimenpiteisiin kuuluu Thomson SA:n, joka on julkisen Thomson-konsernin emoyhtiö, pääomapohjan vahvistaminen noin 11 miljardilla frangilla, mistä Ranskan viranomaiset ilmoittivat lokakuussa 1996. Valtiovarainministeri Arthuis ilmoitti komissiolle 12 päivänä joulukuuta päivätyllä kirjeellä, että suunnitteilla oleva Thomson SA:n pääomapohjan vahvistaminen toteutettaisiin pääasiallisesti kyseisen yhtiön kulutuselektroniikka-alan tytäryhtiön Thomson multimedian hyväksi eikä se vaikuttaisi konsernin toiseen merkittävään ammattielektroniikka-alan tytäryhtiöön Thomson CSF:ään, joka toimii asetuotannon alalla ja jonka Ranskan viranomaiset sitoutuivat yksityistämään nopeasti. Thomson multimedialla, joka on merkittävimpiä kulutuselektroniikka-alan yrityksiä, on ollut 1990-luvun alusta alkaen koko joukko tappiollisia vuosia, mikä on näkynyt kasautuvina tappioina ja täysin kuluttanut yhtiön omat varat.
Komissio katsoi vastaavanlaisissa olosuhteissa soveltamansa markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen perusteella, että koska tässä vaiheessa ei ollut käytettävissä rahoitusennusteita, joista olisi käynyt ilmi, tuottaisiko sijoitettu pääoma markkinakorkoa vastaavan koron, yksityinen sijoittaja ei olisi ryhtynyt pääomakannan vahvistamiseen. Edellä esitetystä on näin ollen pääteltävä, että kyseisiin toimenpiteisiin saattoi liittyä tukea. Koska kyseisten toimenpiteiden soveltuvuus yhteismarkkinoille voitaisiin päätellä ainoastaan 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrätyn poikkeuksen perusteella ja koska kyseisten toimenpiteiden tarkoituksena oli auttaa vaikeuksiin joutunutta yritystä, niiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille olisi arvioitava vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettävää valtion tukea koskevien yhteisön suuntaviivojen perusteella (2). Edellä esitetyn perusteella komissio pyysi kyseisen menettelyn aloittamista koskevassa tiedonannossaan viranomaisia toimittamaan Thomson multimediaa koskevan pääomakannan vahvistamissuunnitelman, josta kävisi ilmi yrityksen elinkelpoisuus.
Käsiteltävänä olevan menettelyn aloittamista koskevassa tiedonannossa tuotiin esille myös, että valtio osti Thomson SA:lle kuuluvia Crédit Lyonnais'n osakkeita hintaan, johon saattaa liittyä tukea. Itse asiassa komissio oli jo tarkastellut hintaa, jolla valtio osti Thomson SA:lle kuuluvia Crédit Lysonnais'n osakkeita (jotka muodostivat 3,01 prosenttia Crédit Lyonnais'n pääomasta). Osto perustui 20 päivänä toukokuuta 1996 tehtyyn sopimukseen ja hinnaksi oli määrätty 306,7 Ranskan frangia osakkeelta. On muistettava (3), ettei Crédit Lyonnais'n varsinaisia osakkeita noteerattu pörssissä, että kyseisen kaupan arviointiperustana käytetty arvopaperi on sijoitustodistus ja että osake noteerataan perinteisesti korkeammalle kuin sijoitustodistus (sijoitustodistuksella ei ole äänioikeutta). Komissio tarkasteli preemion tasoa - 30 prosenttia osakkeen arvonnoususta - verrattuna kyseisessä kaupassa sovellettuun sijoitustodistukseen. Komissio katsoi myös, ettei sijoitustodistukselle hyväksytty kurssi (31 päivältä joulukuuta 1995, eli 235 Ranskan frangia) ollut perusteltu, koska kauppa oli tehty 20 päivänä toukokuuta 1995, toisin sanoen sen jälkeen, kun sijoitustodistusten arvo oli laskenut 30 prosenttia, 164 Ranskan frangiin.
Komissio katsoi, että kyseisiin toimenpiteisiin saattoi liittyä tukea ja että tarvittaessa niiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille voitaisiin tarkastella ainoastaan perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdassa määrätyssä menettelyssä.
II) YHTEYDET, JOTKA AIHEUTTIVAT TIEDOKSIANNETUT TOIMENPITEET
Thomson on maailmanlaajuinen elektroniikkayhtymä, jonka toimialana on kulutuselektroniikka ja ammattielektroniikka erityisesti puolustukseen tarkoitetut tuotteet. Valtio omistaa emoyhtiön Thomson SA:n osake-enemmistön (76 prosenttia). France Telecom, joka on julkinen yhtiö, pitää hallussaan noin 20 prosenttia emoyhtiön osakkeista. Loput pääomasta (neljä prosenttia) kuuluu muutamille vähemmistöosakkaille. Thomson SA on kulutuselektroniikka-alan yhtiön Thomson multimedian ainoa osakas ja Thomson CSF:n enemmistöosakas (noin 58 prosenttia Thomson CSF:n osakkeista). Viimeksi mainittu yritys toimii ammattielektroniikan alalla ja merkittävä osa liikevaihdosta on peräisin puolustusalantuotannosta. Loput Thomson CSF:n osakkeista (42 prosenttia) on yleisön omistuksessa ja noteerataan pörssissä. On myös huomattava, että Thomson-konserni oli vuoteen 1996 asti Crédit Lyonnais'n pääosakkaita ja piti hallussaan noin 20 prosenttia tämän pääomasta -3,01 prosenttia mainitusta määrästä Thomson SA -holdingyhtiön kautta.
Thomson multimediaan (vuoteen 1995 asti Thomson Consumer electronics) kuuluu viitisenkymmentä kulutuselektroniikka-alan yhtiötä. Se on kooltaan neljänneksi suurin alan yritys maailmassa ja toiseksi suurin Euroopassa. Thomson multimedia, joka osti vuonna 1987 General Electriciltä amerikkalaisen tuottajan RCA:n, on johtavassa asemassa Pohjois-Amerikassa noin 20 prosentin markkinaosuudellaan. Konsernin henkilökuntaan kuului lähes 49 000 henkeä vuoden 1996 lopussa, ja liikevaihto oli 39,3 miljardia Ranskan frangia. Thomson multimedian tuotteita markkinoidaan useilla eri nimillä (Thomson, RCA, GE, Proscan, Telefunken, Ferguson, Nordmende, Saba). Vaikka konserni on tunnettu teknologisesta osaamisestaan, se kärsi 1990-luvulla heikosta teollisesta kilpailukyvystä, joka johtui erityisesti sen tuotantoyksiköiden hajaantuneisuudesta. Samanaikaisesti sen kaupallinen asema Euroopassa heikkeni. Kypsillä markkinoilla, joita leimasi tärkeimpien valmistajien välinen hintakilpailu, edellä mainitusta teollisesta ja kaupallisesta heikkoudesta aiheutui huomattavia tappioita, keskimäärin yli miljardi Ranskan frangia vuodesta 1992 alkaen. Tilanne paheni vuonna 1996, koska edellä mainitut tappiot kuluttivat konsernin oman pääoman, joka muuttui negatiiviseksi vuonna 1995 ja oli -2,8 miljardia frangia vuonna 1996. Käynnistetyt rakenneuudistustoimenpiteet eivät riittäneet palauttamaan kannattavuutta. Tällaisessa tilanteessa konserni olisi joutunut selvitystilaan ilman voimakasta rakenneuudistusta ja pääomakannan vahvistamista. Thomson multimedia on pysynyt hengissä ainoastaan turvautumalla lainanottoon emoyhtiöltä Thomson SA:lta, joka toimi Thomson multimedian pankkiirina. Kasvava velkaantuminen, joka ylsi 16,1 miljardiin frangiin vuoden 1996 lopulla, ei suinkaan poistanut kriisin rakenteellisia syitä, vaan päinvastoin kärjisti niitä siirtämällä vaikutukset tuonnemmaksi ja kasvattamalla rahoituskuluja entisestään.
Tytäryhtiön - Thomson multimedian - edellä kuvatusta tilanteesta oli vakavia seurauksia emoyhtiölle Thomson SA:lle, jolla ei ole omaa teollista toimintaa. Emoyhtiö on puhtaasti holdingrahoitusyhtiö, joten konsernin oma pääoma pieneni tytäryhtiöiden yhteenlaskettujen tappioiden vuoksi lähes 8 miljardista Ranskan frangista lähes 3,7 miljardia frangia negatiiviseksi vuoden 1995 lopussa. Näin ollen vaihtoehtoina oli joko pääomakannan vahvistaminen tai selvitystilaan joutuminen. Komissio korostikin käsiteltävänä olevan menettelyn aloittamista koskevassa tiedonannossaan, että ilman julkista osakkeenomistajaa, joka saattoi panna liikkeelle huomattavia pääomia, Thomson SA:n lainansaanti olisi päättynyt lopullisesti vuonna 1994, jolloin konsernin oma pääoma oli negatiivinen, ja yritys olisi pitänyt asettaa selvitystilaan.
III) RANSKAN VIRANOMAISTEN VASTAUS
Ranskan viranomaiset toimittivat komissiolle 6 päivänä maaliskuuta 1997 päivätyllä kirjeellä vaaditun Thomson multimedian rakenneuudistussuunnitelman ja perustamissopimuksen 93 artiklan 2 kohdan nojalla aloitetussa menettelyssä vastustettujen toimenpiteiden puolustamiseksi tarkoitetut huomautuksensa. Koska komissio esitti lisäkysymyksiä Ranskan viranomaisille 2 päivänä huhtikuuta 1997, nämä täydensivät huomautuksiaan kahdella kirjeellä, jotka on päivätty 26 päivänä toukokuuta ja 2 päivänä syyskuuta 1997.
i) Thomson SA:n hallussa olleiden Crédit Lyonnais'n osakkeiden siirto valtiolle
Ranskan viranomaiset korostivat vastauksessaan seuraavia seikkoja: valtio osti Thomson SA:lta takaisin Crédit Lyonnais'n osakkeita, joita ei noteerattu pörssissä, hintaan, joka sisälsi 30 prosentin yliarvostuksen verrattuna Crédit Lyonnais'n sijoitustodistusten kurssiin 31 päivältä joulukuuta. Kyseistä yliarvostusta perusteltiin tarpeella laatia Thomson SA:n tilinpäätös vuodelle 1995 siten, että vertailuperusteena käytettäisiin lopullista kauppaa tai peruuttamatonta ostositoumusta. Näin ollen vuonna 1995 kirjanpitoon tehtiin varaus, joka vastasi Thomsonin toteuttamaa arvonalennusta, kyseistä osakkeiden ostoa vastaan. Lisäksi Ranskan viranomaiset muistuttivat, että hinnasta oli päätetty osapuolten suorissa neuvotteluissa ja että se perustui useisiin vertailuarvoihin. Sijoitustodistusten arvon lisäksi Ranskan viranomaiset toivat esille Crédit Lyonnais'n osakkeen substanssiarvoon suhteutetun voittokertoimen, joka ostohinnan (306,7 Ranskan frangia osakkeelta) perusteella oli 66 prosenttia 31 päivänä joulukuuta 1995, kun keskimääräinen voittokerroin vastaavilla Ranskan pankeilla oli 80-100 prosenttia. Ranskan viranomaiset muistuttivat lisäksi, että Crédit Lyonnais'n pääoman korotukset syyskuussa 1993 ja heinäkuussa 1994 toteutettiin huomattavan yliarvostettuun hintaan (vuonna 1993 880 Ranskan frangia ja vuonna 1994 774 Ranskan frangia osakkeelta) tosin sittemmin muuttuneissa olosuhteissa. Ranska katsoi, että sijoituskohtainen osakepreemio, johon kauppa perustui (30 prosenttia eli 306,7 Ranskan frangin ja 235 Ranskan frangin erotus 31 päivänä joulukuuta 1995) oli alhaisempi kuin preemio, jota sovellettiin edellä mainittujen kauppojen yhteydessä (40-45 prosenttia), ja vertailukelpoisten yhtiöiden osalta käytetty preemio (43-56 prosenttia). Ranskan viranomaiset korostivat 2 päivänä syyskuuta 1997 päivätyssä kirjeessään, että vaikka sijoitustodistuksen kurssi 20 päivänä toukokuuta, jolloin kauppa allekirjoitettiin, oli 164 frangia, niin se oli 209 Ranskan frangia 12 päivänä huhtikuuta 1996, jolloin valtion ja Thomsonin välinen sopimus tehtiin, ja 190 Ranskan frangia 17 päivänä huhtikuuta, jolloin kauppa julkistettiin.
ii) Thomson SA:n ja Thomson multimedian pääomakannan vahvistaminen
Ranska toimitti 6 päivänä maaliskuuta päivätyllä kirjeellään komissiolle Thomson multimedian rakenneuudistussuunnitelman vuosiksi 1997-1999. Suunnitelma perustuu useisiin yrityksen kannattavuuden palauttaviin tekijöihin.
Velan takaisinmaksaminen ja rahoituskulujen vähentäminen
Thomson multimedian pääomakannan vahvistamisella, joka kohdistui melkein kokonaisuudessaan suunniteltuun Thomson SA:n pääomakannan vahvistamiseen (10 866 miljoonaa Thomson SA:lle suunnitelluista 11 miljardista Ranskan frangista), yhtiön tase voitaisiin rakentaa kokonaan uudelleen: velat vähenisivät 9,3 miljardia Ranskan frangia vuodesta 1997 alkaen. Kun konsernin pääoma tällä hetkellä on negatiivinen, se kasvaisi pääomakannan vahvistamisen jälkeen 7 miljardiin Ranskan frangiin, ja omat varat/velat -tunnusluku olisi 50/50. Thomson multimedian rahoituskulut vähenisivät velkataakan pienenemisen ansiosta useita satoja miljoonia Ranskan frangeja vuodessa. Nettomääräiset rahoituskulut, jotka vuonna 1996 olivat 1 319 miljoonaa Ranskan frangia, palautuisivat 887 miljoonaksi Ranskan frangiksi (mikä on vieläkin paljon) vuonna 1999, eli säästö olisi noin 430 miljoonaa frangia.
Teollis- ja tekijänoikeuksista saatujen tulojen takaisinperiminen vuodesta 1999 alkaen
Ostaessaan RCA:n General Electriciltä (GE) vuonna 1987 Thomson luopui lisenssi- ja patenttituloistaan 31 päivään joulukuuta 1998 saakka. Tämä luopuminen koskee kaikkia GE:ltä saatuja patentteja ja kyseisestä ajankohdasta alkaen myös Thomson multimedian patenttihakemuksia (toisin sanoen pääosaa sen nykyisistä teollis- ja tekijänoikeuksistaan saamista tuloista). Tytäryhtiön RCATL:n, jonka hallussa kaikki kyseiset patentit ovat, nettotulot Yhdysvalloista olivat [. . .] (4) dollaria vuonna 1995, mikä vastaa noin [. . .] Ranskan frangia. Viranomaisten mukaan kyseisten tulojen palautumisen Thomson multimedialle arvioitiin merkitsevän 950 miljoonaa Ranskan frangia vuonna 1999.
Rakenneuudistussuunnitelmassa arvioidaan konsernin henkilökuntaa vähennettävän 20 prosenttia vuosina 1996-1998
Suunnitelma toteutetaan lopettamalla 9 teollisuuslaitosta, yksi T& K-laitos ja yksi kaupallinen laitos sekä huomattavilla säästöillä myyntihenkilöstössä. Vähennys koskee kaiken kaikkiaan 10 540 henkeä. Toimenpiteet kohdistuvat pääasiassa Amerikkaan (Pohjois-Amerikan tuotannon keskittäminen Meksikoon) ja Aasiaan (toiminnan siirtäminen Singaporesta Thaimaahan ja Malesiasta Filippiineille). Euroopassa tuotanto järjestetään uudelleen. Strasbourgin T& K-toiminta siirretään Rennesiin. Konsernin Saksan tehtaat suljetaan ja niiden tuotanto siirretään Angersiin (Ranska). Lisäksi siirretään toimintoja Angersista Tarancóniin (Espanja) ja Taracónista Puolaan, jonne parhaillaan rakennetaan uutta tehdasta. Uudelleenjärjestelyllä tavoitellaan tuotantolaitosten erikoistumista tuotantolinjoittain. Teollisen rakenneuudistuksen jälkeen kalleimmat ja laajakuvatelevisiot tuotetaan Angerissa, keskihintaiset Espanjassa ja halvimmat Puolassa.
Viranomaisten mukaan pääosa suunnitelman kokonaiskustannuksista aiheutuu henkilökunnalle maksettavista korvauksista. Yhtiö arvioi, että suunnitelman avulla saadaan aikaan 950 miljoonan Ranskan frangin vuosittainen säästö vuodesta 1999 alkaen. Koska kaikista suunnitelmasta aiheutuvista kuluista on jo tehty laskennallinen varaus (vuonna 1995 ja ennen kaikkea vuonna 1996, jolloin varaus ylsi 1,2 miljardiin Ranskan frangiin), säästöt vaikuttavat täysimääräisesti liiketoimintaan vuonna 1999. Kun suunnitelmasta vuosina 1997 ja 1998 ja saatu säästö otetaan huomioon, yhtiö on vuoden 1999 alkupuoliskolla kuolettanut rakenneuudistuksesta aiheutuneet kustannukset.
TAULUKON PAIKKA
Uusien digitaalisten tuotteiden myynnin kasvu
Uudet digitaaliset tuotteet (pääasiallisesti digitaaliset dekooderit ja videolevyt (DVD)), joissa Thomson multimedia on omasta mielestään teknologisesti pitkälle kehittynyt, mikä saattaa sen suotuisaan asemaan, edustivat vielä vuonna 1995 vähäistä osaa sen tuotannosta (2,9 miljardia Ranskan frangia eli 8 prosenttia liikevaihdosta). Ranskan ensimmäisten indikaattoreiden mukaan vuoden vaihteessa 1996-1997 näiden tuotteiden liikevaihto kasvaa lähes 40 prosenttia vuodessa, ja vuodesta 1998 alkaen näiden uusien tuotteiden osuus olisi Thomson multimedian ennusteiden mukaan lähes 19 prosenttia myynnistä. Sittemmin keväällä 1997 yhtiö korjasi edellä esitettyjä optimistisia ennusteita alhaisemmiksi.
Ottaen huomioon suunnitelman perustana olevat vuosia 1996-99 koskevat ennusteet edellä esitettyyn on lisättävä viides merkittävä tekijä, joka vaikuttaa yrityksen kannattavuuden palauttamiseen: voimakasta kasvua osoittavat liikevaihtoennusteet, jotka koskevat myös, tosin hitaammin, perinteisiä perustuotteita (väritelevisiot ja kuvanauhurit). Ennusteiden mukaan konserni säilyttää markkinaosuutensa Amerikassa ja valloittaa takaisin markkinaosuutensa Euroopassa. Viimeksi mainitut laskivat vuoden 1990 noin 14 prosentista (väritelevisioiden markkinaosuus) noin 11 prosenttiin vuonna 1996. Konserniennusteet perustuivat sille Euroopassa 1990-luvun alussa kuuluneiden markkinaosuuksien palautumiseen sen haltuun.
TAULUKON PAIKKA
Neljän edellä esitetyn pääasiallisen elpymistekijän perusteella Thomson multimedia tuottaisi uudestaan voittoa vuonna 1999 edellä olevan aikataulun mukaisesti (taulukko B). General Electricistä vuosina 1988-1998 irrotetuista teollis- ja tekijänoikeuksista saatujen tulojen takaisinsaannin vaikutuksesta liiketoiminnan rahoitustulos (ennen rahoituskuluja) paranisi vuoden 1999 1,7 prosentista 4,3 prosenttiin liikevaihdosta. Tilikauden tulos ennen veroja olisi hieman positiivinen suunnitelman viimeisenä vuotena (0,8 prosenttia liikevaihdosta ja noin viisi prosenttia omista varoista).
Ranskan viranomaiset esittivät komissiolle yrityksen rahoitussuunnitelman seuraavalla tavalla: suunnitelman aikana liiketoiminnan omarahoituksella katetaan noin 90 prosenttia lyhytaikaisen rahoituksen tarpeista (poissulkien rakenneuudistukset ja velkojen takaisinmaksu). Jäljelle jäävä osuus ja pitkäaikaisen rahoituksen tarve katetaan pääoman korotuksella. Thomson multimedian pääoman lisäys (10 866 miljoonaa Ranskan frangia) toteutetaan näin ollen kolmessa vaiheessa kyseisenä kautena: lyhytaikaisen rahoituksen tarpeiden jäännös eli 732 miljoonaa Ranskan frangia, mukaan lukien investoinnit, joita ei kateta tulorahoituksella (vuodet 1997 ja 1998), rakenneudistus eli 1 305 miljoonaa Ranskan frangia, ja lopuksi ennen kaikkea velkojen vähentäminen eli 8 829 miljoonaa Ranskan frangia.
Komissio tiedusteli Ranskan viranomaisilta menettelyn aloittamisen yhteydessä, millä toimenpiteillä kyseisen tuen vääristävät vaikutukset oli aiottu tarvittaessa tasoittaa. Ranskan viranomaiset katsoivat, että Thomson multimedian pääomakannan vahvistamisella ei olisi vääristäviä vaikutuksia. Väitteensä tueksi Ranskan viranomaiset esittivät, että konsernin markkinaosuudet säilytetään keskimäärin nykyisellä tasollaan; ensisijaisina pidetään tuottavuuteen tehtäviä investointeja ja korvaavia investointeja eikä niinkään kapasiteetin lisäämiseen tehtäviä investointeja; yksityistämisen jälkeen Thomson multimedialla ei enää olisi mahdollisuuksia saada yhtä helposti lainaa aggressiivisiin toimintasuunnitelmiin.
Ranskan viranomaiset katsoivat käsiteltävänä olevan toimenpiteen ilmoittamisen yhteydessä lokakuussa 1996, että kyseinen toimenpide olisi valtiolle edullisempi vaihtoehto kuin yrityksen selvitystilaan asettaminen pääomakantaa vahvistamatta. Edellä esitetystä syystä Ranskan viranomaiset myös katsoivat, ettei kysymyksessä ollut valtion tuki. Viranomaiset laskivat selvitystilaan asettamisen kustannusten olevan 20-25 miljardia Ranskan frangia, eli vähintään kaksinkertaisesti suunniteltuun pääomakannan vahvistamiseen verrattuna. Komissio kiisti väitteen ja laskelmat käsiteltävänä olevan menettelyn aloittamisen yhteydessä erityisesti, koska viimeksi mainittuihin oli otettu mukaan osakkaana olevan valtion vastuulle kuuluvat sosiaaliset kustannukset ja selvitystilaan alkaessa olevat velat kokonaisuudessaan. Ranskan viranomaiset esittivät yrityksellä selvitystilaanasettamishetkellä olleiden velkojen mukaanoton perusteeksi Ranskan tuomioistuinten oikeuskäytännöstä saadut ennakkotapaukset, joissa vahvistettiin osakkaana olevan valtion vastuu julkisten yritysten selvitystilaan asettamishetkellä olevista veloista.
Lopuksi valtionvarainministeri toimitti komissiolle 17 päivänä syyskuuta 1997 sitoumukst, jotka Ranska oli valmis tekemään päätöksen saamiseksi, sellaisina kuin ne esitetään tämän päätöksen 1 artiklan kolmannessa kohdassa.
IV) NIIDEN HUOMAUTUKSET, JOITA ASIA KOSKEE
Julkaistuaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä menettelyn aloittamista koskevan tiedonannon komissio sai huomautukset kahdelta osapuolelta, joita asia koskee.
Philips-yhtiö katsoi 18 päivänä huhtikuuta päivätyssä komissiolle osoitetussa kirjeessään, että Euroopassa ja koko maailmassa oli televisioiden ja kuvanauhureiden tuotannon ylikapasiteettia. Televisioiden maailmanlaajuinen tuotantokapasiteetti oli yhtiön tietojen mukaan 121 laitetta vuonna 1995 ja vuosittainen myynti 103 miljoonaa laitetta. Kuvanauhureiden vastaavat, samasta lähteestä peräisin olevat luvut olivat 67 ja 50 miljoonaa laitetta. Philips-yhtiö katsoi, ettei kapasiteetin lisäämistä kyseisellä alalla pitänyt tukea, vaan päinvastoin olisi edistettävä toimenpiteitä, joilla tuotantokapasiteettia supistettaisiin ja järkeistettäisiin Euroopassa.
CFDT:hen kuuluva ranskalainen ammattiliitto Fédération Générale des Mines et de la Métallurgie (FGMM) halusi 16 päivänä huhtikuuta 1997 päivätyssä kirjeessään puolustaa sellaista pääomakannan vahvistamista, johon ei kuulu työpaikkojen hävittäminen. FGMM katsoi erityisesti, että nyt ilmoitettu pääomakannan vahvistaminen johtui osakkaana olevan valtion aikaisemmista sitoumuksista, sillä valtio ei myöntänyt vuosina 1988-1991 rahoitusta, jolla olisi tuettu sen teollisia päätöksiä ja yrityksen ulkoiseen kasvuun liittyviä valintoja.
V) KÄSITELTÄVINÄ OLEVIEN TUKITOIMENPITEIDEN ARVIOINTI
i) Thomson SA:n hallussa olleiden Crédit Lyonnais'n osakkeiden siirto valtiolle
Komissio otti huomioon Ranskan vastauksen, joka koski Crédit Lyonnais'n osakkeiden yliarvostusta 306,7 Ranskan frangiksi valtion ostaessa ne Thomsonilta. Lisäksi komissio tutustui marraskuussa 1996 tehtyyn asiantuntijaraporttiin, joka koski kyseisen kaupan hintaa sillä perusteella, mitä oli sovittu valtion ja Thomsonin välillä 20 päivänä toukokuuta tehdyssä sopimuksessa [. . .] ennen kaupan aineellista toteuttamista vuoden 1997 alussa (5), joten valtiolla oli joka tapauksessa vielä tilaisuus todeta, että kyseinen olisi vastoin sen etua ja sitä olisi tarkistettava, minkä valtio olisi voinut tehdä, koska sillä oli suoraan hallussaan enemmistö Thomson SA:n pääomasta (76 prosenttia), ja siten täydellinen määräysvalta yrityksessä. Lisäksi kannattaa mainita, että asiantuntijaraportissa katsotaan kaupassa toteutetun 30 prosentin osakepreemion sijoitustodistukselta olevan asianmukainen.
Komissio ei voi hyväksyä Ranskan viranomaisten perustetta sille, miksi arvopaperin arvioinnissa (Crédit Lyonnais'n sijoitustodistus, jäljempänä "CL-ST") käytettiin viitepäivämääränä joulukuun 31 päivää 1995. Kuten Ranska korosti, kyseistä päivämäärää voidaan käyttää tarvittaessa vuoden 1995 tilinpäätöksessä ja Thomson SA:n omistamien Crédit Lyonnais'n osakkeiden arvon määrittämisessä. Sitä vastoin sen käyttö 20 päivänä toukokuuta 1996 allekirjoitetun kaupan arvioinnissa ei ole perusteltua, koska arvopaperin kurssi oli sillä välin laskenut 30 prosenttia todennäköisesti sen vuoksi, että rahoitusmarkkinoille oli saatu tietoja Crédit Lyonnais'n todellisesta tilanteesta. Ranska korosti 2 päivänä syyskuuta 1997 päivätyssä kirjeessään, että Thomsonin ja valtion välisten neuvottelujen päättyessä CL-ST:n kurssi oli 209 Ranskan frangia, ja kaupan julkistamisen aikaan 17 päivänä huhtikuuta 1996 arvopaperin arvo pörssissä oli laskenut 190 Ranskan frangiin (eli vastaavasti 11 prosentin ja 19 prosentin lasku noteerauksessa 31 päivänä joulukuuta 1995 voimassa olleeseen kurssiin verrattuna). Komissio huomautti kuitenkin käsiteltävänä olevan menettelyn aloittamisen yhteydessä, että kaupan toteuttamisen aikaan osakkaana oleva valtio oli komission saamien tietojen mukaan täysin tietoinen CL:n tilanteen heikkenemisestä, mikä aiheuttikin sittemmin hätätoimenpiteet, joista komissiolle ilmoitettiin syyskuussa 1996. Edellä esitettyjen seikkojen perusteella valtio saattoi jo katsoa, että CL-ST:n todellinen arvo voisi olla alhaisempi kuin tuohon aikaan voimassa olleen ST:n kurssin perusteella tehdyt laskelmat osoittivat ja että lisäksi osakepreemio - 30 prosenttia ST:lta - oli hyvin liioiteltu. CL-ST:n kurssi laski voimakkaasti kauppaa seuranneina viikkoina. Sen arvo oli alle 120 Ranskan frangia kesäkuun lopulla 1996 (kun se 20 päivänä toukokuuta oli ollut 164 Ranskan frangia). Lopuksi komissio toteaa, että Ranskan viranomaisten esittämät väitteet CL:n osakkeen arvosta verrattuna ST:een ovat ristiriidassa sen kanssa, että viranomaiset katsovat valtion olevan osakkaana täydessä vastuussa julkisten yritysten selvitystilaan asettamishetkellä olevista veloista (vrt. edellä jakso III). Viimeksi esitettyjen perustelujen mukaan ja ottaen huomioon selvitystilaan asettamishetkellä olevien velkojen aiheuttama mahdollinen rasitus, sellaisen julkisen yhtiön osakkeen arvo valtiolle, joka oli niinkin epävarmassa tilanteessa kuin Crédit Lyonnais keväällä 1996, olisi pitänyt olla nolla tai ainakin alhaisempi kuin sijoitustodistuksen kurssi, sillä sijoitustodistuksen omistajien riski on pienempi ja rajoittuu niiden hallussa olevien arvopapereiden arvoon.
Näin ollen näyttää siltä, ettei valtio pyrkinyt käsiteltävänä olevassa kaupassa suojelemaan omia etujaan omistajana (suppeasti tulkittuna) vaan Thomson SA:n etuja. Komissio katsoo, että kyseisen kaupan asianmukaisen arvon toteamiseksi on vähintään otettava laskentaperustaksi sijoitustodistuksen kurssi (164 Ranskan frangia) 20 päivänä toukokuuta 1996, jolloin kauppa allekirjoitettiin. Arvo oli laskenut tuolloin 30 prosenttia verrattuna 31 päivänä joulukuuta 1995 voimassa olleeseen kurssiin. Jos käytetään viranomaisten noudattamaa menetelmää ja hyväksytään sijoitustodistuksen osakepreemioksi epäilyksistä huolimatta 30 prosenttia, minkä osapuolet hyväksyivät ja asiantuntija vahvisti raportissaan, kyseisen kurssin perusteella Crédit Lyonnais'n arvo oli 11,2 miljardia Ranskan frangia [ . . . ].
Käsiteltävänä olevaa menettelyä aloitettaessa vahvistettiin, että kyseiset toimenpiteet voivat vaikuttaa kauppaan, joka koskee erityisesti kulutuselektroniikan alalla noin 50:tä prosenttia alan tuotannosta Euroopassa, ja vääristää kilpailua. Jos valtion tuen käsitteeseen kuuluu positiivisten toimenpiteiden kuten subventioiden lisäksi toimenpiteitä, joilla eri muodoin vähennetään yrityksen taloutta tavanomaisesti rasittavia kuluja ja jotka olematta subventioita käsitteen suppeassa merkityksessä ovat luonteeltaan ja vaikutuksiltaan samankaltaisia, on pääteltävä, että Thomson SA sai välitöntä valtion tukea 145,6 miljoonaa Ranskan frangia (kun sen hallussa olleesta Crédit Lyonnais'n pääomasta ostettiin 3,01 prosenttia). Thomson SA hyötyi kyseisestä tuesta. Valtio ei saanut siitä minkäänlaisia oikeuksia eikä rahoitustuottoa, joten tällainen voiton tavoittelun puute voidaan rinnastaa avustukseen, joka myönnetään ilman takaisinmaksuodotuksia. Kyseinen toimenpide on laiton, koska siitä ei ollut ilmoitettu komissiolle. Koska sille ei ole perusteita Thomson SA:n rakenneuudistussuunnitelmassa, sitä ei voida pitää 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltuvana. Tuo määräys on ainoa poikkeus, jota voidaan soveltaa kyseisiin toimenpiteisiin, minkä komissio toi esille käsiteltävänä olevan menettelyn aloittamista koskevassa tiedonannossaan.
ii) Noin 11 miljardin Ranskan frangin pääomansijoitus Thomson SA:han - Thomson multimedian pääomakannan vahvistaminen
Kilpailun vääristyminen. Vaikutukset jäsenvaltioiden väliseen kauppaan
Kulutuselektroniikan markkinat ovat entistä globaalimmat, ja niitä hallitsevat korealaiset ja japanilaiset tuottajat. Japanilaiset ovat markkinajohtajia maailmassa (kaksi tärkeintä konsernia ovat Sony ja Matsushita). Niiden tuotannon arvo on kolme kertaa suurempi kuin yhteisön tuotannon (6). Tämä hallitseva asema näkyy maailmankaupassa: yhteisön vienti Japaniin ja Koreaan oli vuonna 1994 ainoastaan 74 ja 24 miljoonaa ecu, kun tuonti näistä maista oli vastaavasti 3 390 ja 750 miljoonaa ecua. Vaikka vienti yhteisön ulkopuolelle elpyi vuosina 1993 ja 1994, Euroopan unionin kauppatase pysyy edelleen rakenteellisesti alijäämäisenä (10-13 miljardia ecua). Toiminnassa korostuu suuntaus tehtaiden siirtämiseen maihin, joissa työvoima on halpaa. Thaimaasta ja Kiinasta on näin ollen tullut suurimpia tuottajia. Suurimmat eurooppalaiset tuottajat ovat suuruusjärjestyksessä Philips, Thomson multimedia ja Nokia. Kypsässä vaiheessa olevilla elektroniikkamarkkinoilla (lähes kaikissa kotitalouksissa on televisio) kasvu on hidasta. Tulevina vuosina kasvu perustuu pääasiallisesti sellaisiin markkinoille tuleviin uusiin digitaalisiin tuotteisiin kuin dekooderit ja videolevyt (DVD).
TAULUKON PAIKKA
Komissio on ottanut huomioon Philips-yhtiön huomautukset, joiden mukaan Euroopassa ja koko maailmassa on väritelevisioiden ja kuvanauhurien ylituotantoa. Kapasiteetin käyttöaste - 85 prosenttia väritelevisioiden ja 75 prosenttia kuvanauhureiden kohdalla - ei ole poikkeuksellisen alhainen, mutta siitä voi aiheutua todellista jännitettä erityisesti siinä tapauksessa, että joku valmistaja päättää lisätä kapasiteettiaan tai toimituksiaan Euroopan kokoisilla alueellisilla markkinoilla. Ranskan viranomaiset eivät ole kiistäneet Philipsin huomautuksia, jotka komissio toimitti niille käsiteltävänä olevan menettelyn yhteydessä. Ottaen huomioon Thomson multimedian perustuotteinaan pitämien tuotteiden kapasiteetin alhainen käyttöaste yrityksen omat ennusteet osoittavat vääriksi Ranskan viranomaisten väitteen, että ilmoitettu pääomatuki ei vääristäisi kilpailua. Tässä yhteydessä on tarkasteltava erikseen televisioita ja kuvanauhureita.
Thomson multimedian toimittamissa ennusteissa oletetaan markkinaosuuksien väritelevisioiden markkinoilla Euroopassa kasvavan. Tämä koskee erityisesti pisimmälle kehitettyjä tuotteita (Thomson multimedia ennustaa markkinaosuuksiensa pysyvän ennallaan Amerikassa; Aasiassa ne pysyvät vähäisinä). Koska Thomson multimedia on vallannut uusia markkinaosuuksia Euroopassa, joka muodosti yhtiön päätuotteen - väritelevision - osalta 11 prosenttia markkinoista vuonna 1996, yhtiön pitäisi saavuttaa takaisin vuoden 1994 markkinaosuutensa eli yli 13 prosenttia markkinoista vuoden 1999 tienoilla. Näitä markkinoita leimaavat kapasiteettiin liittyvät jännitteet, ja markkinat kasvavat hitaasti Euroopassa, jossa vuosittainen myynti on 19-20 miljoonaa televisiota. Osuuksien kasvattaminen tällaisilla markkinoilla voi lisätä Thomson multimedian eurooppalaisten kilpailijoiden vaikeuksia käyttää olemassa olevaa kapasiteettiaan ja siirtää kilpailijoille Thomsonin nykyisiä vaikeuksia. Tämä pätee sitäkin suuremmalla syyllä, kun on selvästi käynyt ilmi, että televisioiden myynti Euroopassa pysynee tappiollisena vuoteen 1999 saakka, sillä yritys ei voi ehkäistä markkinaosuuksien heikkenemistä muutoin kuin tappiollisin myyntihinnoin. Komissio katsoo edellä esitetyn perusteella ja erityisesti kyseisen tuotelinjan osalta, että Ranskan toimittaman suunnitelman toteuttamisesta aiheutuisi huomattavaa kilpailun vääristymistä.
Kuvanauhurien kohdalla tilanne on hyvin erilainen, vaikka nykyisen tuotantokapasiteetin käyttöaste on alhaisempi (75 prosenttia Philipsin mukaan). Thomson multimedian suunnitelmasta ei pitäisi aiheutua jännitettä kilpailuun. Yritys ennustaa itse asiassa ainoastaan säilyttävänsä markkinaosuutensa kyseisellä alalla vuoden 1996 tasolla eli noin 8,5 prosentissa Euroopassa ja 20 prosentissa Yhdysvalloissa. Lisäksi se teettää alihankkijoilla hyvin suuren osan myymistään kuvanauhureista, joten yritys ei ole vastuussa tuotteeseen liittyvästä mahdollisesta ylikapasiteetista.
Lisäksi on korostettava, että suunnitelman toteuttaminen lisäisi kulutuselektroniikan alalla tapahtuvaa yhteisön kauppaa, joka oli merkittävää jo ennen Thomson multimedian rakenneuudistussuunnitelman toteuttamista, noin 50 prosenttia yhteisön tuotannosta. Suljettuaan kaksi tehdasta Saksassa - Cellen ja Hannoverin tehtaat - yritys aikoo yhteisön alueella keskittää televisiotuotantonsa Ranskaan ja Espanjaan. Kukin tehdas erikoistuu yhteen tuotantolinjaan: laajakuvatelevisioita tuotetaan Angersissa (Ranskassa) ja Tarancónin tehdas (Espanjassa) erikoistuu keskikokoisiin televisioihin. Thomson multimedian tuotantolaitosten erikoistumisen pitäisi - verrattuna ennen rakenneuudistussuunnitelmaa vallinneeseen tilanteeseen - johtaa jäsenvaltioiden välisen kaupan kasvuun senkin jälkeen, kun Puolassa rakenteilla oleva tehdas on käynnistänyt Thomson multimedian pienikokoisten televisioiden tuotantonsa.
Valtion tuen tunnusmerkit
Siltä osin kuin kyseiset toimenpiteet vaikuttavat kauppaan ja vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua, komissio katsoo jäsenvaltioille osoitetussa tiedonannossaan (7) markkinataloudessa toimivan yksityisen sijoittajan periaatteen mukaisesti, että lisäpääoman sijoitukset julkisiin yrityksiin sisältävät valtion tukea, jos yksityinen sijoittaja ei vastaavissa oloissa olisi sijoittanut kyseistä lisäpääomaa sijoitukselle odotettu tuotto huomioon ottaen.
Yhtiön rakenneuudistussuunnitelman viimeisessäkin, keväällä 1997 tarkistetussa versiossa tasapainon odotetaan palautuvan vasta vuonna 1999. Thomson multimedialle ennustetaan niukasti voitollista nettotulosta vuonna 1999, mutta voitto on paljon pienempi kuin tilikausille 1997 ja 1998 ennustetut tappiot. Tämän lisäksi valtion on vuoden 1997 pääomansijoituksen yhteydessä korvattava aiempia tappioita, joiden vuoksi Thomson multimedian nykyinen nettovarallisuus on negatiivinen (2,8 miljardin Ranskan frangin verran 31 päivänä joulukuuta 1996) samoin kuin Thomson SA:n nettovarallisuus. Tästä seuraa, että viranomaisten esittämän suunnitelman koko toteutusaikana osakkeenomistajan sijoittaman pääoman tuotto jää pitkälti negatiiviseksi: rakenneuudistussuunnitelman päättyessä vuoden 1999 lopussa Thomson multimedian nettovarallisuus on yhtiön ennusteiden mukaan noin 7 250 miljoonaa Ranskan frangia. Vahvistaessaan Thomson multimedian pääomakantaa 10 886 miljoonalla Ranskan frangilla valtio on siis osakkeenomistajana kärsinyt pääomansijoituksestaan tappion, joka on suuruudeltaan noin 3,6 miljardia Ranskan frangia ennen nykyarvoon muuntamista. Pääomatappio olisi 15 prosentin diskonttokorolla (8) nykyarvoon muunnettuna huomattavasti tätä määrää suurempi. Komission mukaan tämä sijoitetun pääoman negatiivinen tuotto osoittaa selvästi, että yksityinen sijoittaja ei olisi vastaavissa oloissa tehnyt tällaista pääomansijoitusta ja että kyseiset toimenpiteet ovat näin ollen valtion tukia sikäli kuin ne vaikuttavat kauppaan ja saattavat vääristää kilpailua.
Viranomaiset ovat lisäksi korostaneet komissiolle, että kyseinen toimi johtui vuonna 1987 yhdysvaltalaisen RCA-elektroniikkayritysten oston yhteydessä päätetyn pääomakannan vahvistamisen lykkäyksestä ja että se oli viisaan osakkaan toimintaa. Pankit olivat viranomaisten mukaan suostuneet toimimaan välittäjinä, koska ne luottivat siihen, että valtio noudattaisi, vaikka myöhässäkin, sitoumustaan pääomakannan vahvistamiseen. Komissio panee merkille, että Ranskan toimittamien muiden tietojen mukaan osaa tästä pääomakannan vahvistamisesta ei käytetä velkaantumisen vähentämiseen. Lisäksi, vaikka tämä pääomakannan vahvistaminen käytettäisiin sataprosenttisesti (pääomakannan vahvistamisen lykkäyksestä johtuvan) velkaantumisen vähentämiseen, toimi olisi edelleen valtion tukea. Yksityinen osakkeenomistaja olisi näet vaatinut sijoitetuilta omilta varoilta tuottoa, joka ylittäisi pitkälti yrityksen velkojen maksamisen. Koska yritys ei vuodesta 1987 alkaen ole pystynyt maksamaan kasvavia velkojaan turvautumatta omiin varoihinsa, kyseisiä velkoja pienempien tai niiden suuruisten omien varojen tuotto, jonka tuottoprosentti olisi kuitenkin paljon suurempi omiin varoihin tehdyn sijoituksen riskin mukaisesti, olisi sitäkin suuremmalla syyllä ollut täysin mahdoton vuosina 1987-1996, kun olosuhteet oletetaan muutoin samanlaisiksi. Jälkikäteen arvioituna ei siis näytä siltä, että tätä "lykättyä" sijoitusta voitaisiin pitää viisaan sijoittajan toimintana. Lisäksi viranomaiset eivät ole esittäneet mitään näkökohtaa, jonka perusteella voitaisiin arvioida, missä määrin tällainen sijoitus saattoi edeltäkäsin (siis vuonna 1987 käytössä olleiden tietojen, erityisesti tuolloin laadittujen toiminta- ja tulosennusteiden, perusteella) näyttää markkinataloudessa toimivan viisaan sijoittajan toiminnalta. Tämän vuoksi pääomakannan vahvistamisen (tai sen osan) mahdollinen lykkääminen ei mitenkään muuta sitä, että kyse on valtion tuesta.
Komissio ottaa lisäksi huomioon viranomaisten esittämät esimerkit ranskalaisten tuomioistuinten oikeuskäytännöstä, joka on ennakkotapauksissa vahvistanut, että valtion vastuu osakkeenomistajana yrityksen selvitystilaan asettamishetken veloista ei rajoitu valtion pääomapanokseen yrityksessä. Komissio ja Euroopan yhteisöjen tuomioistuin ovat vastaavissa ennakkotapauksissa (9) jo hylänneet perusteen, jonka mukaan valtion vastuu osakkeenomistajana yrityksen selvitystilaan asettamishetken veloista ei rajoitu valtion pääomapanokseen yrityksessä. Ne ovat vedonneet siihen, että tässä vastuun laajentamisessa sekoitettiin valtion tehtävät osakkeenomistajana ja hyvinvointivaltiona. Ranskan kohdalla esitetty oikeuskäytäntö ei mitenkään muuta tällaisen toimen tukiluonnetta: valtion, joka tunsi tämän oikeuskäytännön yritysten velkasaneerauksesta ja selvitystilaan asettamisesta vuonna 1985 annetun lain (10) perusteella, olisi osakkeenomistajana pitänyt toteuttaa toimia rakenneuudistuksen käynnistämiseksi tai yrityksen selvitystilaan asettamiseksi jo hyvin kauan ennen nyt käsiteltäviä toimenpiteitä, jo 1990-luvun alusta alkaen. Valtio ei siis tässä tilanteessa ole osoittanut toimineensa markkinataloudessa toimivan viisaan osakkaan tai sijoittajan tavoin edellä mainitun sovellettavan periaatteen mukaisesti. Tästä näkökohdasta riippumatta komissio katsoo lisäksi, että viranomaiset eivät ole osoittaneet vuoden 1985 lain yhteydessä edellytetyllä tavalla, että valtio voitaisiin osakkeenomistajana rinnastaa yrityksen lailliseen tai tosiasialliseen johtoon (11). Jos tosiasiallinen johto on syyllistynyt virheisiin, se joutuu tämän oletuksen mukaan vastaamaan yrityksen selvitystilaan asettamishetken veloista näiden virheiden rahallisia seurauksia vastaavassa laajuudessa. Lopuksi komissio panee merkille, että vaikka nämä toteen näyttämättömät seikat vahvistettaisiinkin, Ranskan valtio ei tällaisten toimien avulla pystyisi välttämään perustamissopimuksen 92 artiklan soveltamista ilman, että syntyisi ristiriita sen oikeusperiaatteen kanssa, jonka mukaan kukaan ei voi perustaa todisteluaan omiin virheisiinsä.
Kun otetaan huomioon, että tuki on tarkoitettu edistämään vaikeuksissa olevan yrityksen rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanoa, näyttää siltä, että tässä tapauksessa ei sovelleta muita poikkeuksia kuin 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta, kuten tätä menettelyä aloitettaessa todettiin. Koska tämä toimi sisältää merkittävässä määrin tukea, olisi määritettävä sen yhteensopivuus perustamissopimuksen kanssa ja sitä varten tutkittava, voidaanko kyseisiin toimenpiteisiin soveltaa ainoaa tässä tapauksessa mahdollista poikkeusta, 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta, ja koska kyseisten toimenpiteiden tarkoituksena on auttaa vaikeuksissa olevaa yritystä, niiden yhteensopivuus on arvioitava rakenneuudistustukia koskevien erityissääntöjen mukaisesti.
Vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen tarkoitettuja tukia koskevissa komission suuntaviivoissa määrätään, että tällaisten tukien on täytettävä useita edellytyksiä ollakseen perustamissopimuksen mukaisia: kyseiset tuet on myönnettävä sellaista yrityksen rakenneuudistussuunnitelmaa varten, jolla palautetaan yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus kohtuullisessa ajassa lähtien realistisista oletuksista yrityksen tulevien toimintaedellytysten osalta. Yrityksen on siis saatava sijoitetun pääoman tuottavuus vähintään tasolle, jolla sen ei enää rakenneuudistuksen jälkeen tarvitse turvautua valtioon ja se voi vastata kilpailuun täysin omin voimin. Lisäksi on toteutettava toimenpiteitä kilpailijoille koituvien haitallisten seurausten lieventämiseksi mahdollisuuksien mukaan, tuki on suhteutettava rakenneuudistuksen kustannuksiin ja etuihin, ja suunnitelma on pantava täytäntöön kokonaisuudessaan ottaen huomioon komission asettamat velvoitteet.
Arvioidakseen, täyttävätkö Ranskan esittämät Thomson multimedian velkasaneeraustoimenpiteet nämä edellytykset, komissio otti avukseen riippumattoman konsultin (jäljempänä "konsultti"), joka laati huhti-toukokuussa 1997 selvityksen Thomson multimedian rakenneuudistussuunnitelmasta täydessä yhteistyössä Ranskan viranomaisten ja yrityksen kanssa. Komissio asetti Ranskan viranomaisten käyttöön konsultin kertomuksen päätelmät, joita viranomaiset eivät ole kiistäneet.
Suunnitelman oletusten realistisuus
Ranskan viranomaisten maaliskuussa 1997 komissiolle esittämissä vuoden 1997-1999 suunnitelman lähtöoletuksissa, jotka olivat jatkoa yrityksen vuoden 1996 lopulla laatimalle vuosien 1996-1998 kolmivuotissuunnitelmalle, odotettiin liikevaihdon kasvavan voimakkaasti. Liikevaihto oli 39,3 miljardia Ranskan frangia vuonna 1996, ja sen odotettiin kasvavan vuoteen 1999 mennessä 46,7 miljardiin Ranskan frangiin, mikä merkitsisi 6 prosentin vuotuista arvonnousua kyseisenä aikana (vertaa taulukko B). Olosuhteiden pysyessä muuttumattomina ja patentti- ja lisenssitulojen kasvattaessa liikevaihtoa liikevaihdon kehitys olisi ollut +16 prosenttia kolmessa vuodessa eli noin +5 prosenttia vuodessa. Tämä kasvuennuste oli erityisen rohkea siihen nähden, että konsernin tärkeimpien kulutuselektroniikkatuotteiden hinnat laskevat valmistajien keskinäisen hintasodan vuoksi. Uusien digitaalisten tuotteiden (digitaalisen dekooderin ja kuvalevysoittimen) osalta yhtiö ennusti alun perin paljon suurempaa kasvua, noin 40:tä prosenttia vuodessa vuosina 1997-1998.
Komissio ilmaisi epäilyksensä näiden ennusteiden relistisuudesta ja esitti Ranskalle kysymyksiä Thomson multimedian ennusteiden laadinnassa käytetyistä hintaoletuksista. Komissiolle 26 päivänä toukokuuta 1997 osoittamassaan kirjeessä Ranska ilmoitti, että ennusteet oli tehty käyvin hinnoin eli ottaen huomioon 3-8 prosentin vuotuinen lasku televisioiden ja videonauhurien hinnoissa sekä paljon suuremmat laskut uusien digitaalisten tuotteiden hinnoissa. Tähän jatkuvaan hinnanlaskuun nähden ennustettu liikevaihdon kasvu näyttää erityisen kunnianhimoiselta; se vastaisi kaksinumeroista reaalikasvuprosenttia. Viranomaisten mukaan liikevaihdon kasvu ei kuitenkaan johtuisi määrien kasvusta vaan konsernin siirtymisestä tuottamaan etenkin hinta-asteikon yläpään tuotteita. Ranska ilmoitti komissioille lisäksi, että yhtiön ennusteita uusien digitaalisten tuotteiden myynnistä oli tarkistettu alaspäin vuoden 1997 alussa.
Komissio esitti Ranskalle kysymyksiä siitä, miten konsernin tulokseen vaikuttaisi sen tärkeimpien tuotteiden markkinaosuuksien jäädyttäminen nykytasolle sekä uusien digitaalisten tuotteiden kehitysennusteiden myöhentäminen vuodella alkuperäiseen hahmotelmaan nähden. Ranskan mukaan tällainen hahmotelma aiheuttaisi noin 1,1 miljardin Ranskan frangin vuotuisen tappion liikevaihdossa vuoteen 1999 asti sekä lähes 200 miljoonan Ranskan frangin pienenemisen tuloksessa.
Konsultti arvioi, että käytetyt hintaoletukset olivat yleisesti ottaen realistisia ja muutti niitä hyvin vähän. Liikevaihtoennusteiden realistisuus sitä vastoin kyseenalaistetaan konsultin laatimassa selvityksessä useista syistä. Thomsonin kaupallinen asema on heikko voimakkaasti kasvavilla Aasian ja Itä-Euroopan alueilla. Vuosille 1997-1998 ei ole myöskään syytä odottaa merkittävää korvaavaa kasvua Amerikassa, koska konsernin markkinaosuuksien ennustetaan pysyvän ennallaan ja uusien digitaalisten tuotteiden ennusteita tarkistettiin alaspäin vuoden 1997 alussa. Euroopassa oletukset tärkeimpien tuotteiden markkinaosuuksien valtaamisesta takaisin vaikuttavat hyvin epärealistisilta Thomson multimedian vakavan kaupallisen heikkouden vuoksi. Yhtiötä on vanhalla mantereella heikentänyt sen tuotemerkkien (Brandt, Saba, Telefunken, Nordmende, Ferguson) heikkous ja hajanaisuus; mikään näistä merkeistä ei kykene kilpailemaan markkinajohtajien, kuten Sonyn tai Philipsin, kanssa. Yhtiön kaupallisen strategian tavoitteena on vähentää konsernin merkkien määrää ja tuoda esiin erityisesti Thomson-merkkiä. Tämä kaupallinen suunnanmuutos on kuitenkin aloitettu vasta osittain, sillä Thomson-merkillä on Yhdistyneessä kuningaskunnassa, Saksassa ja Italiassa ainoastaan vähäinen, 1 prosentin suuruinen tai sitä pienempi markkinaosuus, eikä samassa yhteydessä ole panostettu mainontaan samassa määrin kuin Thomson multimedian kilpailijat ovat tehneet. Komission mukaan olisi myös otettava huomioon, että yhteen tai kahteen päämerkkiin keskittyvän strategian toteuttaminen vie kauan ja saattaa alkuvaiheessa aiheuttaa lisämenetyksiä markkinaosuuksissa. Lisäksi tuotannon ja markkinoiden yhteys toimii Euroopassa hyvin tehottomasti, ja sille ovat tyypillisiä aivan liian pitkät viiveet tuotantojärjestelmän reagoinnissa markkinoilta saataviin tietoihin (Thomson multimedialla viive on keskimäärin kolme kuukautta, kun taas yrityksen tärkeimmillä kilpailijoilla se on kolme-viisi viikkoa).
Näistä syistä konsultti päätyi tarkistamaan Thomsonin myyntiennusteita koko maailman, Amerikan ja erityisesti Euroopan markkinoilla. Kun kulutuselektroniikkatuotteiden ennusteet (televisiokuvaputkia lukuun ottamatta) olivat 22,7 miljardia Ranskan frangia Amerikassa ja 12,3 miljardia Ranskan frangia Euroopassa vuoteen 1999 mennessä, konsultti alensi niitä vastaavasti 22,2 miljardiin Ranskan frangiin ja 10,1 miljardiin Ranskan frangiin. Euroopassa tärkein ero yhtiön omiin ennusteisiin nähden koskee televisioiden myyntiennusteita; televisioiden markkinaosuuden ennustetaan pysyvän vuoden 1996 tasolla (noin 11 prosentissa), kun yhtiö puolestaan oli olettanut markkinaosuuden kasvavan uudelleen. Konsernin konsolidoitu liikevaihto kasvaisi vuoteen 1999 mennessä 43,3 miljardiin Ranskan frangiin, mikä alittaa lähes kolmella miljardilla yhtiön suunnitelman viimeisessä versiossa ennustetun tason. Tässä hahmotelmassa ennustetaan kuitenkin vielä 10 prosentin kasvua suunnitelman kolmen vuoden aikana, mikä vastaa hiukan yli 3 prosentin vuotuista kasvua. Reaalisessa tilanteessa, jossa otetaan huomioon keskimäärin yli 5 prosentin suuruinen vuotuinen hinnanlasku kulutuselektroniikan alalla, tämä hahmotelma asettaa komission mukaan yhä kunnianhimoisen tavoitteen konsernille, jonka markkinaosuudet ovat supistuneet kahden viime vuoden aikana.
Thomson multimedia-yrityksen elinkelpoisuus
Kuten komissio tämän menettelyn aloittamisen yhteydessä korosti, Thomson multimedia ei olisi ilman julkisen osakkeenomistajan tuomaa turvallisuutta pystynyt selviytymään jatkuvasti tappiollisesta 1990-luvun tilanteestaan eikä velkojen kasautumisesta 16 miljardiksi Ranskan frangiksi (vuoden 1996 lopussa). Thomson multimedian ja sen emoyhtiön rahoituksensaantimahdollisuuksista olisivat vähitellen ehtyneet ja olisivat nyt täysin olemattomat konsernin negatiivisen nettovarallisuuden vuoksi (Thomson multimedian osalta -2,8 miljardia Ranskan frangia vuoden 1996 lopussa). Ranskan ilmoittama noin 11 miljardin Ranskan frangin pääomansijoitus ei sinänsä riitä palauttamaan konsernin elinkelpoisuutta: kokonaislaskelma osoittaa, että vaikka veloista vähennettäisiin suunnitellun pääomakannan vahvistamisen suuruinen määrä, yhtiön vuotuiset säästöt ovat noin 700 miljoonaa Ranskan frangia eli tuntuvasti vähemmän kuin vuonna1996 syntynyt tappio niin rahoitustuloksessa (-1,5 miljardia Ranskan frangia) kuin nettotuloksessakin (-2,7 miljardia Ranskan frangia vuonna 1996, kun otetaan huomioon suuret rakenneuudistusvaraukset). Tästä seuraa, että yrityksen elinkelpoisuuden palauttamiseksi on välttämätöntä ottaa huomioon yrityksen velkasaneeraussuunnitelman kaupalliset ja teolliset näkökohdat.
Thomson multimedian kannattavuuden palauttamisessa elinkelpoisen yrityksen tasolle komissio otti huomioon kaksi seikkaa. Ensinnäkin olisi varmistettava, että yrityksen tuottoprosentti on huomattavasti velkakustannuksia korkeampi, sillä muutoin velkaantumisen vipuvaikutus on negatiivinen, eikä yritys pysty hankkimaan velkarahoitusta kannattavuuttaa vaarantamatta, kuten aiempina vuosina on voitu todeta. Ranska on ilmoittanut komissiolle, että kaikkien rakenneuudistussuunnitelman aikaisten velanmuutosten marginaalivaikutusta laskettaessa käytettiin 6,5 prosentin korkokantaa. Tämä ei kuitenkaan riitä, kun otetaan huomioon Thomson multimedian tarve vähentää velkaantuneisuuttaan sekä varmistaa omille varoille saatava normaali tuotto, jotta se voisi houkutella riskipääomaa. Tämä taas edellyttää yrityksen tilanteen mukaista riskipreemiota, joka on suhteessa velan korkokantaan. Ranskan viranomaisten komissiolle toimittamat asiakirjat, jotka koskevat valtiovarainhallinnon ja Thomsonin neuvonantajina vuonna 1996 toimineiden sijoituspankkien Thomson multimedian arviointiin soveltamaa diskonttokorkoa, osoittavat, että korko oli noin 15 prosenttia. Komissiolla olisi siis oikeus odottaa, että Ranskan viranomaisten esittämän rakenneuudistussuunnitelman päättyessä yrityksen kannattavuusaste (omien varojen tuotto) olisi lähellä tällaista suuntaa-antavaa 15 prosentin lukua. Joka tapauksessa sen olisi oltava 6,5 prosentin (velanottokustannukset) ja suuntaa-antavan 15 prosentin luvun (omien varojen kustannukset sijoituspankkien mukaan) välisen eron yläpäässä yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden takaamiseksi. Kun otetaan huomioon kulutuselektroniikkamarkkinoiden kova kilpailu, tärkeimpien valmistajien välinen hintasota ja uusiin tuotesukupolviin tehtävien sijoitusten vaatima suuri rahoituskapasiteetti, on lisättävä, että ainoastaan korkea kannattavuusaste voi taata yrityksen elinkelpoisuuden pitkällä aikavälillä epäsuotuisissakin markkinatilanteissa.
Koko toimialan kannalta konsernin heikko kilpailukyky näyttää johtuvan kolmesta päätekijästä: i) Pohjois-Amerikan ja Euroopan korkeista työvoimakustannuksista aasialaisiin tuottajiin verrattuna, ii) konsernin tuotantolaitosten suuresta määrästä, jonka vuoksi tuotantosarjat ovat liian pienet kiinteiden kustannusten kattamiseksi ja iii) tuotevalikoiman liian suuresta nimikemäärästä. Komissiolle esitetyn rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä käynnistetyillä toimenpiteillä pyritään korjaaman tämä tilanne. Amerikassa ollaan sulkemassa Thomson multimedian Yhdysvaltain ja Kanadan tuotantolaitoksia tuotannon keskittämiseksi Meksikoon. Euroopassa on päätetty sulkea Saksan Cellessä ja Hannoverissa sijaitsevat laitokset, joiden tuotanto siirretään asteittain Angersiin Ranskaan ja Tarancóniin Espanjaan. Komissio, joka pitää erityisen tärkeänä sitä, että tällaisten toimenpiteiden käydessä väistämättömiksi niiden valmistelussa ja päätösten yhteydessä todella kuullaan työmarkkinaosapuolia, panee merkille, että Ranskan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan Saksassa tehtiin huhtikuussa sopimus ammattiyhdistysten kanssa. Samankaltainen sopimuspöytäkirja allekirjoitettiin tammikuussa Kanadan Prescottin laitoksen ammattiyhdistyksen kanssa ja Yhdysvalloissa on parhaillaan käynnissä suljettavien tuotantolaitosten henkilökunnan kuuleminen. Komissio panee myös merkille, että Cellen ja Hannoverin tehtaat sijaitsivat Hannoverin alueella, joka ei ole oikeutettu 92 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa tarkoitettuihin alueellisiin tukiin, ja että Ranskan viranomaisten mukaan nämä laitokset eivät ole saaneet valtion tukea.
Ranskan viranomaisten esittämien tietojen mukaan 10 640:tä palkansaajaa koskeva sosiaalinen tukisuunnitelma johtaa konsernin henkilökunnan vähentämiseen 4 000 henkilöllä, kun otetaan huomioon ennustettu työpaikkakehitys erityisesti niissä tuotantolaitoksissa, joihin tuotanto osittain siirretään. Tämä merkitsee 12,3 prosentin vähennystä konsernin henkilökunnassa kolmen vuoden aikana. Kun otetaan huomioon liikevaihdon ennustettavissa oleva kasvu (komission konsultin mukaan 3 prosenttia vuodessa) ja oletetaan, että lisäarvon osuus liikearvosta pysyy vakaana, tämä merkitsee, että näennäinen tuottavuus (laskettuna tuotannon arvon mukaan ja ottamatta huomioon tuotantomäärien vaikutuksia) kasvaisi noin 7 prosenttia vuodessa. Komissio panee merkille, että tällaiset tavoitteet ovat kunnianhimoisia, mutta silti ei ole osoitettu, että Thomson multimedia voisi niiden avulla palauttaa tuottavuutensa kilpailijoidensa tasolle. Konsultti korosti erityisesti, että myyntihintojen lasku mitätöisi suunnitelman mukaisen tuotantokustannusten katteen kokonaan vuoteen 1999 mennessä. Konsultti katsoi kuitenkin yleisesti ottaen, että yhtiön ja Ranskan viranomaisten esittämän tuontantosuunnitelman tuloksena oleva tuotanto-organisaatio toisi konsernin kokonaisuudessaan sen tärkeimpien kilpailijoiden tasolle ja että tuotevalikoimien järkeistäminen parantaisi tuotantolaitosten tuottavuutta omilla erityisaloillaan.
Tämän tuotanto-organisaation pitäisi konsultin mukaan selviytyä pessimistisestäkin hahmotelmasta, jossa yhtiön laatima kulusuunnitelma kyseenalaistettaisiin: vaikka konsernin televisiomyynti alittaisi tavoitteet 600 000 yksiköllä (eli 20 prosentilla suunnitelmaan verrattuna), yhtiön ei tarvitsisi tarkistaa tuotanto-organisaatiotaan. Televisiovastaanotinten tuotantolaitosten joustavuus etenkin Euroopassa, jossa kaupalliset riskit ovat kaikkein suurimmat, mahdollistaisi ylimääräisen rakenneuudistussuunnitelman välttämisen seuraavista syistä: muuttuvien kustannusten osuus on suuri suhteessa kiinteisiin kustannuksiin, Espanjan Tarancónin tehdas pystyy joustamaan ja johto pystyy mukauttamaan Puolaan rakenteilla olevan tehtaan tuotantokapasiteettia tuotannon kehityksen mukaan. Tämä joustavuus ja muuttuvien kustannusten suuri osuus kiinteisiin kustannuksiin verrattuna mahdollistaisi sen, että yhtiö voisi tarvittaessa kirjata tulokseensa ainoastaan pienen osan suunnitellun ja toteutuneen liikevaihdon lisäyksen välisestä erosta.
Thomson multimedian velkasaneeraussuunnitelma näyttää kuitenkin epävarmalta yrityksen toimintaennusteisiin nähden: televisioalan toiminta (lukuun ottamatta kuvaputkimyyntiä) pysyisi tappiollisena vielä vuonna 1999 niin Amerikassa kuin Euroopassakin. Amerikassa tätä vajausta korvaisivat vuoteen 1999 asti muista tuotteista, erityisesti uusista digitaalisista tuotteista, saadut tulokset. Näin ei tapahdu Euroopassa, jossa toiminnan ennustetaan pysyvän kokonaisuudessaan tappiollisena. Ainoastaan konsernitasolla Thomsonin tulos voisi vuonna 1999 olla voitollinen, kun otetaan huomioon toisaalta kuvaputkien myyntikatteet (Thomson multimedia myy muille valmistajille noin puolet televisioiden katodisädeputkituotannostaan) ja toisaalta vuonna 1999 saatavat lisenssi- ja patenttitulot.
Yritys toimitti konsultille uuden, keväällä 1997 laaditun hahmotelman, joka perustui sen eräiden myyntiennusteiden pienentämiseen. Tässä uudessa hahmotelmassa muutetaan tuntuvasti vuodesta 1997 eteenpäin odotettua kannattavuutta. Näiden muutosten analyysi verrattuna komissiolle alun perin maaliskuussa esitettyyn hahmotelmaan antaa aihetta useisiin huomioihin. Ensinnäkin Thomson multimedia on korjannut alkuperäisiä vuoden 1997 ennusteita voimakkaasti alaspäin todettuaan niiden jo käyneen mahdottomiksi toteuttaa: liikevaihdon arvon ennustetaan vähenevän 2,6 prosenttia odotetun 7 prosentin kasvun sijasta, mikä merkitsee lähes 10 prosentin muutosta ennusteisiin nähden. Tämä jyrkkä tarkistus alaspäin jo suunnitelman ensimmäisenä vuonna vahvistaa näiden ennusteiden epävarmuuden ja herättää epäilyksiä vuosien 1998-1999 osalta, koska alkuperäisistä ennusteista poikkeamisen vaara kasvaa ajan mittaan.
Toiseksi, sen sijaan, että yhtiö olisi ottanut huomioon näiden ennusteiden epävarmuuden ja korjannut kaikkia myyntiennusteita alaspäin, se onkin ennustanut vuodelta 1997 odotettavan kasvutappion vastapainoksi uutta kasvua vuosille 1998-1999, jolloin liikevaihto kasvaisi noin 10 prosenttia kumpanakin vuonna. Kun otetaan huomioon hintaennusteet, joiden mukaan konsernin myyntihinnat laskisivat noin 5 prosenttia vuodessa, tämä merkitsisi, että konsernin myynnin määrissä mitattu kasvu olisi paljon näitä lukuja suurempi. Koska markkinat ovat kokonaisuudessaan saavuttaneet kyllästymisasteen ja kasvavat niukasti, nämä ennusteet vuosiksi 1998-1999 vaikuttavat komissiosta epärealistisilta.
Taulukko D Muutokset rakenneuudistussuunnitelman ennusteisiin nähden
TAULUKON PAIKKA
TAULUKON PAIKKA
TAULUKON PAIKKA
Kolmanneksi yhtiön tarkistettuihin ennusteisiin sisältyy kasvava yleisiä riskejä koskeva kokonaisvaraus ("risk assessment"), joka on suuruudeltaan 190 miljoonaa Ranskan frangia vuonna 1997 ja nousee 784 miljoonaan Ranskan frangiin vuonna 1999. Tämä varaus on sisällytetty yrityksen ennustettuun liikevoittoon, joten se pysyy entisellään. Thomsonin johto ja Ranskan viranomaiset eivät ole ilmoittaneet selvästi, millä aloilla toteutettaisiin säästöjä komissiolle maaliskuussa esitettyyn suunnitelmaan nähden, jotta alun perin suunniteltuun tulokseen päästäisiin näin suuresta varauksesta huolimatta. Kun otetaan huomioon huomattavat vaarat lipsua edellä mainituista ennusteista, tämä kokonaisvaraus vaikuttaa komissiosta kuitenkin varovaisuussyistä perustellulta.
Tuloshahmotelmassaan konsultti on ottanut huomioon omat muutoksensa (vertaa taulukko E) Thomson multimedian hahmotelmaan verrattuna ja säilyttänyt yrityksen yleisiä riskejä koskevan varauksen. Hänen hahmotelmansa onkin keskitien hahmotelma, johon on syytä lisätä turvamarginaali varovaisuussyistä. Lisäksi tämän varauksen säilyttäminen vaikutti hänestä järkevältä, koska yrityksen toimintaennusteita vuodesta 1997 eteenpäin on jouduttu tarkistamaan alaspäin. Kaikki nämä seikat huomioon ottaen vuoden 1999 nettotulos ennen veroja olisi 530 miljoonaa Ranskan frangia eli noin 7,6 prosenttia tuolloisesta omasta pääomasta. Vaikka tämä kannattavuustaso onkin vielä alhainen, se ylittää tarvittavan vähimmäistason konsernin velasta selviytymiseksi ja yrityksen lyhyen aikavälin elinkelpoisuuden takaamiseksi, mutta ei riitä osoittamaan pitkän aikavälin elinkelpoisuutta ennen Ranskan viranomaisten tekemiä lisäsitoumuksia (katso jäljempänä). Vaikka liikevaihtoennustetta on tarkistettu jyrkästi alaspäin, tämä tulosennuste ei ole niin ankara kuin voitaisiin odottaa. Tämä maltillinen korjaus selittyy suurilla muuttuvilla kustannuksilla kiinteisiin kustannuksiin verrattuna, minkä ansiosta tietyn kynnyksen jälkeen ainoastaan hyvin pieni osa myynnin tulonmenetyksestä heijastuu katteeseen. Näyttää kuitenkin siltä, että jos myynti jää hyvin paljon alle ennusteiden, liikevaihdon muutos saattaa vaikuttaa paljon voimakkaamminkin tuloksen muutokseen siltä osin kuin tuotanto-organisaatio joutuisi uhatuksi.
TAULUKON PAIKKA
Tämän perusteella konsultti päätteli, että yrityksellä olisi vaikeuksia selviytyä yksin suhdannekäänteestä tai pitkäaikaisemman laajenemisen rahoituksesta. Myös Thomson multimedian kilpailijoilla on hinnanlaskun vuoksi kannattavuusongelmia, joskin vähemmän vakavia, mutta kaikki tärkeimmät kulutuselektroniikan valmistajat kuuluvat monikansallisiin konserneihin, jotka toimivat muillakin aloilla ja joiden kokonaisliikevaihto on 200-400 miljardia Ranskan frangia eli 5-10 kertaa Thomson multimedian liikevaihto, joten ne voivat monialaisuutensa turvin selviytyä kulutuselektroniikan myynnin ja katteiden vaihteluista. Niin kauan kuin Thomson multimedia pysyy erillisenä, sen on vaikea selviytyä kriisitilanteesta markkinoilla tai toisaalta tehdä sijoituksia uusien tuotteiden kehittämismahdollisuuksien hyödyntämiseksi täysin mitoin.
Ennustettujen tulosten epävarmuus, jonka jo vuoden 1997 alussa ilmenneet erot toivat esiin, antaa aihetta varovaisuuteen, ja komissio katsookin näiden tulosennusteiden perusteella, että Thomson multimedian pitkän aikavälin elinkelpoisuus itsenäisenä yrityksenä ei ollut täysin selvää maaliskuussa 1997 komissiolle esitetyn rakenneuudistussuunnitelman perusteella ennen niitä lisäsitoumuksia, jotka Ranskan viranomaiset tekivät 17 päivänä syyskuuta 1997 päivätyllä kirjeellään (katso jäljempänä). Lisäksi olisi korostettava, että vaikka tilikaudelle 1996 tehtiin jo rakenneuudistussuunnitelman kustannuksia koskeva varaus, yritys pysyy tappiollisena vuosina 1997 ja 1998 ja että paluu voitolliseksi vuonna 1999 ei vielä riitä tuomaan yritykselle katteisiin ja tulorahoitukseen perustuvaa todellista rahoituksellista itsenäisyyttä pitkällä aikavälillä. Tämä merkitsee, että tarvitaan uusia sisäisiä rakenneuudistustoimenpiteitä yrityksen kestävän elinkelpoisuuden takaamiseksi. Näiden pitkän aikavälin kannattavuuden parantamiseen tähtäävien lisäponnistusten kustannukset saattaisivat uudelleen rasittaa Thomson multimedian lyhyen aikavälin kannattavuutta. Näissä oloissa komissio katsoo, että ainoastaan yksi tai useampi vakaa teollinen kumppani, joka tuottaisi Thomson multimedialle teollisia tai kaupallisia synergiaetuja sen keskeisissä toiminnoissa ja jonka avulla nämä sisäiset vakautustoimet voitaisiin toteuttaa hyvissä oloissa, voi taata yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden. Tällaisten kumppanuuksien avulla voidaan hyödyntää konsernin nykyistä jakeluverkkoa erityisesti alueilla, joilla sen kaupallinen tunnettuus on vahva, kuten Pohjois-Amerikassa. Tarvittaessa Thomson multimedia voi niiden avulla tarjota uusia tuotteita ja palveluja joutumatta kattamaan kaikkia kehittämiskustannuksia. Lisäksi se voi kumppanuuksien avulla löytää uusia markkina-alueita nykyisille tuotteilleen ja hyödyntää entistä paremmin sijoituksiaan. Tällaisella lisäarvon kasvatusstrategialla, johon ei liity ylimääräisiä pääomansijoituksia, voitaisiin siten rakenneuudistussuunnitelman aikana kasvattaa huomattavasti konsernin katteita ja erityisesti sen oman pääoman tuottoa, jolloin se pääsisi lähemmäs viisaan osakkaan edellyttämää normaalia tuottoa ja voisi jatkaa nykyisellä pääomakannan vahvistamisella aloitettua velkojen takaisinmaksua. Tämän päätöksen 1 artiklan 3 kohdan a alakohdassa esitetty Ranskan sitoumus tällaisiin kumppanuuksiin hälventää osaltaan komission aiemmin esittämiä epäilyjä yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuudesta. Komissio panee lisäksi merkille, että Ranskan viranomaisten vahvistus sille, että ne pitävät komissiolle ilmoitettua pääomakannan vahvistamista kertaluontoisena pääomansijoituksena eivätkä aio myöntää enää uutta tukea, osoittaa niiden luottavan Thomson multimedia -konsernin elinkelpoisuuteen pääomakannan vahvistamisen jälkeen.
Aiheettomien kilpailunvääristymien estäminen
Kun otetaan huomioon edellä mainitut kilpailunvääristymät väritelevisioiden myynnissä Euroopassa, Ranskan viranomaisten esittämä suunnitelma, johon sisältyy tämän lohkon markkinaosuuksien valtaaminen takaisin, uhkaa kiristää huomattavasti näiden markkinoiden jännitteitä, eikä siihen sisälly korvauksia yrityksen kilpailijoille niistä kilpailunvääristymistä, joista nämä saattavat joutua kärsimään. Tämän vuoksi suunnitelmaa ei voida hyväksyä sellaisenaan, vaan Thomson multimedian on rajoitettava markkinaosuuttaan Euroopan väritelevisiomarkkinoilla. Konsultin työn perusteella komissio katsoo, että yrityksen markkinaosuuksien rajoittaminen Euroopan väritelevisiomarkkinoilla on paitsi tarpeellista myös realistista ja että väritelevisioiden tuotantokapasiteetin joustavuuden ansiosta rajoitus ei haittaa yrityksen elinkelpoisuutta. Komissio katsoo lisäksi, että kun otetaan huomioon mahdollisuudet televisiotuotannon alihankintaan muilta valmistajilta sekä tuotantokapasiteetin määrittelyvaikeudet, tällainen markkinaosuuksien rajoitus on tässä erityistapauksessa paras tapa välttää aiheettomia kilpailunvääristymiä ja samalla pitää yllä tarvittavaa joustavuutta markkinakehityksen seuraamiseksi.
Komissio panee merkille Ranskan uudet sitoumukset, jotka talous-, raha- ja teollisuusministeri esitti 17 päivänä syyskuuta 1997 päivätyssä kirjeessään, sellaisina kuin ne esitetään tämän päätöksen 1 artiklan 3 kohdan b alakohdassa. Komissio katsoo, että Thomson multimedian markkinaosuuden jäädyttäminen yhteisön väritelevisiomarkkinoilla 10 prosenttiin eli yhtä prosenttiyksikköä alemmas kuin konsernin alin tosiasiallinen markkinaosuus oli vuonna 1996 on hyvin merkittävä keino korvata tuen aiheettomat vääristävät vaikutukset.
Kyseisten tukitoimenpiteiden suhteellisuus
Ranskan viranomaisten 26 päivänä toukokuuta päivätyssä kirjeessään esittämien ennusteiden perusteella tase koostuisi vuoteen 1999 mennessä 8,2 miljardista Ranskanfrangista omia varoja sekä 8,6 miljardista Ranskan frangista nettovelkaa, joten nettovelkaantumisaste olisi lähellä 1:tä. Komission konsultin laatimassa varovaisemmassa hahmotelmassa, jossa vuosien 1997-1998 tappiot ovat suuremmat ja vuoden 1999 voitto pienempi, velkaantumisaste olisi vuoteen 1999 mennessä lähempänä 1,25:tä ja taseen rakenne pysyisi siis vielä kireänä.
Tämän perusteella Thomson multimedian pääomarakenne olisi kyseisellä aikavälillä vielä epäedullinen verrattuna sen tärkeimpiin kilpailijoihin. Ranskan viranomaisten ilmoittamat pääomakannan vahvistamistoimenpiteet eivät siis anna Thomson multimedialle liiallisia rahoitusvaroja verrattuna sen tärkeimpiin kilpailijoihin. Lisäksi yritys osallistuu tämän rakenneuudistussuunnitelman rahoitukseen kaikin käytettävissään olevin keinoin; suunnitelman tärkeimmistä teollisista kustannuksista tehtiin jo varaus yrityksen vuoden 1996 tilinpäätökseen ennen kuin yritys edes sai valtiolta uutta pääomaa. Vuosina 1997-1999 toiminnan tulorahoitus kattaa 100 prosenttia yrityksen sijoitustarpeista ja 35 prosenttia sen kokonaisrahoitustarpeista (mukaan lukien noin 9 miljardin Ranskan frangin suuruinen velan vähennys), kun taas rahoitustarpeen jäännös (65 prosenttia) katetaan noin 11 miljardin Ranskan frangin suuruisella pääomakannan vahvistamisella. Komissio katsoo lisäksi, että tuki on ehdottomasti pienin mahdollinen; nettotulos ennen veroja pienenisi näet 65 miljoonalla Ranskan frangilla jokaista pääomansijoituksesta vähennettävää miljardia kohti, mikä vaikeuttaisi entisestään yritykseltä vaadittavien katetavoitteiden saavuttamista. Thomson multimedian rahoitusrakenteen parantamiseen ei kuitenkaan voida etsiä ratkaisua lisävarojen sijoituksesta, joka toiminnan niukkojen katteiden vuoksi heikentäisi yrityksen omien varojen tuottoastetta. Ratkaisua on etsittävä pikemminkin rakenteellisista toimista, joiden avulla voidaan kasvattaa katteita yrityksen velkojen pienentämiseksi asteittain.
VI) PÄÄTELMÄT
Thomson SA:n pääomakannan vahvistamistoimenpiteistä Thomson multimedian hyväksi sekä Thomson SA:n omistamien Crédit Lyonnais'n osakkeiden myynnistä valtiolle 18 päivänä joulukuuta 1996 aloitetun menettelyn lopuksi komissio teki seuraavat päätelmät:
1. Thomson SA:n omistamien Crédit Lyonnais'n osakkeiden myynti valtiolle
Valtion Thomson SA:lta ostamien Crédit Lyonnais'n osakkeiden kauppahintaan sisältyvä arvonkorotus, jonka suuruudeksi arvioitiin 30 prosenttia, on valtion tukea, määrältään 145,6 miljoonaa Ranskan frangia. Tämä ilmoittamatta jäänyt tuki, jonka viranomaiset laillistivat 20 päivänä toukokuuta 1996 valtion ja Thomsonin välisen sopimuksen allekirjoituksen yhteydessä, edeltää komissiolle lokakuussa 1996 ilmoitettua Thomson multimedian velkasaneeraussuunnitelmaa. Se on valtion kannalta tulonmenetys, jonka takaisin saamisesta ei ole toivoa. Tukeen voitaisiin soveltaa ainoastaan 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta, joka on ainoa mahdollinen poikkeus kyseisten toimenpiteiden osalta. Ranskan viranomaiset eivät kuitenkaan ole esittäneet komissiolle seikkoja, joiden perusteella komissio voisi todeta, että tuki olisi voinut päätösajankohtana olla perustamissopimuksen mukainen tämän poikkeuksen nojalla. Tämä tuki on siis paitsi laiton, myös perustamissopimuksen kanssa yhteensopimaton.
2. Thomson SA:n ja Thomson multimedian pääomakannan vahvistaminen
Thomson multimedia, jonka hyödyksi Ranskan viranomaisten ilmoittama 11 miljardin Ranskan frangin suuruinen pääomansijoitus Thomson SA:han suunnataan, näyttäisi olevan vuonna 1999 yhä epävarmassa tilanteessa, vaikka pääomaa olisi vahvistettu ja esitetty rakenneuudistussuunnitelma olisi toteutettu. Konsernilla on tärkeitä vahvuuksia, erityisesti teknologista osaamista, joka asettaa sen edulliseen asemaan uusien digitaalisten tuotteiden tullessa markkinoille. Yritys pysyy kuitenkin vielä vuonna 1999 tappiollisena tärkeimmällä toimialallaan (televisioiden valmistuksessa), ja sen tilanne on erityisen epävarma Euroopassa, jossa sen kaupallinen asema on epävakaa. Aloitetut teollisuuden rakenneuudistus- ja uudelleenjärjestelytoimenpiteet ovat tarpeen, mutta ei ole varmaa, riittävätkö ne palauttamaan yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden, ja täydentäviä tuottavuuden parannustapoja on etsittävä. Kaikkien näiden seikkojen perusteella kohtuudella odotettava kannattavuus ei välttämättä takaa konsernin pitkän aikavälin elinkelpoisuutta, jos yritys ei solmi vakaita kumppanuuksia, joiden tuoman teollisen ja kaupallisen synergian avulla Thomson multimedia voi selviytyä kulutuselektroniikkamarkkinoiden kovassa kansainvälisessä kilpailussa. Komissio pitää tällaisia kumppanuuksia olennaisena edellytyksenä sille, että se voisi päätellä Thomson multimedian elinkelpoisuuden palautuvan. Kun otetaan huomioon Ranskan sitoumus tällaisten kumppanuuksien toteuttamiseen ennen vuoden 2000 loppua, komissio voi päätellä yrityksen elinkelpoisuuden palautuvan.
Alkuperäisen rakenneuudistussuunnitelman ennusteet, jotka koskevat konsernin väritelevisiomyyntiä Euroopassa, ovat komission mielestä olennaisilta osiltaan epärealistisia. Ne ovat lisäksi yhteismarkkinoille sopimattomia, koska niihin sisältyy markkinaosuuksien valtaaminen takaisin tappiollisella toiminnalla, mikä ei olisi mahdollista ilman ilmoitettuja tukia. Markkinoilla, joilla tuotantokapasiteetin käyttöaste on nykyisellään noin 85 prosenttia, tämän strategian toteutus aiheuttaisi merkittäviä kilpailunvääristymiä. Näitä tavoitteita on siis tarkistettava alaspäin ottaen huomioon viranomaisten viimeisimmät sitoumukset Thomson multimedian televisiovastaanotintuotannon markkinaosuuksien rajoittamiseen, joka on enintään 10 prosenttia yhteisön televisiomarkkinoista.
Nämä seikat huomioon ottaen ja edellyttäen, että tämän päätöksen 1 artiklan 3 kohdassa tarkemmin esitetyt viimeisimmät Ranskan viranomaisten sitoumukset pannaan kokonaisuudessaan täytäntöön, komissio katsoo, että sille ilmoitettuun noin 11 miljardin Ranskan frangin suuruiseen pääomakannan vahvistamiseen sisältyvään tukeen voidaan soveltaa perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdassa ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Tuki, jonka Ranskan valtio on antanut Thomson SA:lle maksamalla ylihintaa yhtiöltä ostamastaan 3,01 prosentin yhtiön osakkuudesta Crédit Lyonnais'ssa, on perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Tämä tuki on laiton, eikä sitä voida julistaa yhteismarkkinoille soveltuvaksi perustamissopimuksen 92 artiklan 2 ja 3 kohdan sekä Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti.
2. Thomson multimedian hyväksi suunnattu 11 miljardin Ranskan frangin suuruinen Thomson SA:n pääomakannan vahvistaminen on perustamissopimuksen 92 artiklan 1 kohdassa ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Tämä tuki soveltuu yhteismarkkinoille ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen toimintaan perustamissopimuksen 92 artiklan 3 kohdan c alakohdan ja Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen 61 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti, jos Ranska noudattaa jäljempänä 3 kohdassa esitettyjä sitoumuksia ja 4 kohdassa esitettyjä ehtoja.
3. Ranska sitoutuu seuraavaan:
a) vuoden 2000 loppuun mennessä Thomson multimedia solmii teollisuuteen perustuvia strategisia kumppanuuksia vahvistaakseen elinkelpoisuuttansa ja varmistaakseen kehityksensä pitkällä aikavälillä nykyisillä ja tulevilla toimialoillaan;
b) Thomson multimedia rajoittaa 31 päivään joulukuuta 2000 asti televisiovastaanotintuotantonsa markkinaosuudet yhteisössä tasolle, joka on enintään 10 prosenttia; kannattavuutensa säilyttämiseksi konserni toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet noudattaakseen tätä sitoumusta tuotantovälineidensä kehityksessä, olipa sitten kyse nykyisestä tai valmisteilla olevasta kapasiteetista. Yhdysvalloissa markkinoitavien televisiovastaanotinten ja Euroopassa sekä Yhdysvalloissa markkinoitavien konsernin muiden tuotteiden osalta konserni rajoittaa markkinaosuuksiensa kehityksen vuosina 1996-1998 tiukasti komissiolle esitetyssä yrityksen velkasaneeraussuunnitelmassa määriteltyihin tavoitteisiin;
c) lähikuukausista alkaen Thomson multimedia toteuttaa teollisen velkasaneeraussuunnitelmansa lisäksi toimenpiteitä kauppa- ja tuotemerkkipolitiikkansa parantamiseksi komission konsultin esittämien suositusten mukaisesti;
d) komissiolle toimitetaan puolivuotiskertomukset velkasaneeraussuunnitelman täytäntöönpanosta ja edellä mainittujen sitoumusten noudattamisesta.
Lisäksi Ranskan hallitus vahvistaa, että se pitää komissiolle ilmoitettua pääomakannan vahvistamista kertaluontoisena pääomansijoituksena ja että se ei siis aio antaa mitään uutta tukea (lukuun ottamatta yhteisön edun mukaiseen tavoitteeseen tähtääviä tukia, kuten tutkimus- ja kehitystukia) tulevina vuosina; jos syntyy olosuhteita, joita tässä vaiheessa ei voida ennustaa ja jotka oikeuttaisivat viisaan sijoittajan toiminnan mukaisen pääomansijoituksen, Ranskan hallitus tiedottaa siitä komissiolle etukäteen ja noudattaa soveltuvia perustamissopimuksen määräyksiä;
4. Varmistaakseen, että tuki on yhteismarkkinoiden mukainen, Ranskan hallitus valvoo seuraavien ehtojen noudattamista:
a) Thomson SA käyttää kaikki pääomakantansa vahvistamiseen tarkoitetut varat Thomson multimedian pääomakannan vahvistamiseen ja käyttää tukea ainoastaan suunnitelmassa määriteltyihin tarkoituksiin,
b) Thomson multimedia saattaa päätökseen komissiolle esitettyyn vuosien 1997-1999 suunnitelmaan sisältyvät rakenneuudistustoimenpiteet eikä muuta rakenneuudistussuunnitelman ehtoja tässä päätöksessä määrättyjen ehtojen huomioon ottamisen jälkeen ilman komission ennalta antamaa suostumusta,
c) Ranskan viranomaiset ilmoittavat komissiolle joka vuosi Thomson SA:n ja Thomson multimedian vuositilinpäätökset,
d) edellä 3 kohdan b alakohdassa mainittu sitoumus televisiovastaanotintuotannon markkinaosuuksien rajoittamiseen on tulkittava rajoittamiseksi 10 prosentin osuuteen yhteisön televisiomarkkinoista arvon mukaan määriteltynä,
e) edellä 3 kohdan d alakohdassa mainitun sitoumuksen seuranta konsernin kaikkien tuotteiden osalta maailmassa varmistetaan rakenneuudistussuunnitelman koko keston ajaksi ja yhteisön televisiovastaanotinmarkkinoiden osalta 31 päivään joulukuuta 2000 asti. Seurantaan sisältyy Thomson multimedian tuotannon, myynnin ja markkinaosuuksien kehitys Euroopassa ja koko maailmassa sekä mittareita, joilla sen tärkeimpien tuotteiden hintoja verrataan sen kilpailijoiden hintoihin Euroopassa. Seurannan toteutuksessa noudatetaan eritelmää, jonka yhteydessä kuullaan komissiota, ja seuranta uskotaan riippumattomalle asiantuntijalle, joka nimetään tätä tarkoitusta varten yhteisymmärryksessä komission kanssa,
f) Ranskan viranomaiset tiedottavat komissiolle yksityiskohtaisesti kaikesta Thomson SA:n ja Thomson multimedian tilanteessa tapahtuvasta kehityksestä,
g) lukuun ottamatta poikkeuksellisia ja yrityksen ulkopuolisia oloja, joita tässä vaiheessa ei voida ennustaa, tämä Thomson multimedian pääomakannan vahvistaminen on kertaluontoinen, eivätkä viranomaiset myönnä yritykselle tulevina vuosina mitään uutta tukea (lukuun ottamatta yhteisön edun mukaiseen tavoitteeseen tähtääviä tukia, kuten tutkimus- ja kehitystukia),
h) verohyvityksiin oikeuttavien tappioiden siirtäminen tehdään vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseen ja rakenneuudistukseen myönnettäviä valtion tukia koskevien yhteisön suuntaviivojen 3.2.2-C kohdan mukaisesti. Erityisesti Thomson SA -konsernin yritysten mahdollisuus siirtää vuotta 1997 aiemmat, Thomson multimediaan kohdistettavat verotappiot poistetaan siltä osin kuin komissiolle ilmoitettu pääomanlisäys kattaa verotappiot.
2 artikla
Ranska vaatii tätä toimea varten avatulta sulkutililtä 145,6 miljoonan Ranskan frangin palauttamista. Se vastaa valtiontuen osuutta tuotossa, jonka Thomson SA sai myydessään omistamansa Crédit Lyonnais'n osakkeet, määrältään 3,01 prosenttia pääomasta, valtiolle 482 miljoonan Ranskan frangin hintaan. Myös tämän sulkutilillä olleen summan rahoitustuotto peritään takaisin.
3 artikla
Ranskan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta päätöksen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.
4 artikla
Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle.
Tehty Brysselissä 1 päivänä lokakuuta 1997.