Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 723/2004,
annettu 22 päivänä maaliskuuta 2004,
Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen ja yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen muuttamisesta
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 283 artiklan,
ottaa huomioon pöytäkirjan Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista ja erityisesti sen 13 artiklan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka on tehty henkilöstösääntökomitean kuulemisen jälkeen(1),
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon(2),
ottaa huomioon yhteisöjen tuomioistuimen lausunnon(3),
ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen lausunnon(4),
sekä katsoo seuraavaa:
(1) Sen jälkeen, kun henkilöstösäännöt ja palvelussuhteen ehdot alun perin vahvistettiin vuonna 1962, yhteiskunnan kehitys ja innovaatiot ovat olleet huomattavia. Kehityksen ja innovaatioiden olisi käytävä ilmi Euroopan unionin julkiseen palvelukseen sovellettavassa sääntelykehyksessä, jotta vastataan toimielinten ja niiden henkilöstön muuttuviin tarpeisiin sekä varmistetaan, että kansalaista palveleva yhteisön hallintokulttuuri ja -perinne säilyvät arvossaan.
(2) Yhteisöllä olisi sen vuoksi oltava korkeatasoinen julkishallinto, jolla on mahdollisuudet täyttää tehtävänsä moitteettomasti perustamissopimusten mukaisesti ja vastata sekä sisäisiin että ulkoisiin tulevaisuuden haasteisiin.
(3) On tarpeen luoda sääntelykehys tehokkuudeltaan ja nuhteettomuudeltaan mahdollisimman korkeatasoisten virkamiesten yhteisön palvelukseen ottamista varten jäsenvaltioiden kansalaisten joukosta maantieteellisesti mahdollisimman laajalta alueelta, joka myös tekisi mahdolliseksi sen, että kyseinen henkilöstö voi hoitaa tehtäviään hallinnon mahdollisimman joustavan toiminnan takaavin edellytyksin.
(4) Sääntelykehyksen laajempana tavoitteena olisi oltava henkilöstöresurssien tehokkaan hallinnon takaaminen Euroopan unionin julkisessa palveluksessa, jolle on ominaista pätevyys, riippumattomuus, lojaalius, puolueettomuus ja pysyvyys sekä kulttuurien ja kielten moninaisuus.
(5) On aiheellista taata se, että on yksi yhtenäinen Euroopan unionin julkinen palvelussuhde ja että yhteisiä sääntöjä sovelletaan kaikkiin toimielimiin ja yhteisön tehtäviä suorittaviin virastoihin. Yhtenäisten henkilöstösääntöjen avulla on tarkoitus lujittaa toimielinten ja virastojen yhteistyötä henkilöstöpolitiikan alalla sekä edistää yhteisön moitteetonta toimintaa ja henkilöstöresurssien tehokasta käyttöä.
(6) Virastot olisi sisällytettävä henkilöstöön liittyvien sääntöjen soveltamisalaan, jotta turvataan sääntöjen johdonmukainen soveltaminen ja taataan henkilöstön liikkuvuus.
(7) Olisi noudatettava EY:n perustamissopimuksen syrjimättömyysperiaatetta, joka edellyttää henkilöstöpolitiikan kehittämistä edelleen siten, että kaikille taataan yhtäläiset mahdollisuudet sukupuoleen, fyysisiin ominaisuuksiin, ikään, rotuun, etniseen identiteettiin, sukupuoliseen suuntautuneisuuteen ja siviilisäätyyn katsomatta.
(8) Virkamiehille, jotka elävät muussa sellaisessa parisuhteessa kuin avioliitossa, jonka jäsenvaltio tunnustaa vakiintuneeksi parisuhteeksi ja joilla ei ole oikeudellisesti mahdollisuutta solmia avioliittoa, olisi myönnettävä sama oikeuksien valikoima kuin aviopareille.
(9) Olisi nimenomaisesti viitattava luonteeltaan sosiaalisiin toimenpiteisiin ja työoloihin, jotka täyttävät asianmukaiset terveys- ja turvallisuusnormit. Tällaisilla toimenpiteillä pyritään edistämään työelämän ja yksityiselämän yhteensovittamista ja tasa-arvoa sekä suojelemaan yksilön turvallisuutta ja terveyttä.
(10) On selkeä tarve lujittaa ansioihin perustuvan urakehityksen periaatetta ja luoda kiinteämpi yhteys tehtävien suorittamisen ja palkan kesken siten, että tehtävien moitteetonta hoitamista kannustetaan aiempaa enemmän urajärjestelmän rakennemuutosten avulla ja samalla taataan keskimääräisen urakehityksen vastaavuus vanhan ja uuden järjestelmän välillä henkilöstötaulukon ja talousarvion kurinalaisuuden asettamissa rajoissa.
(11) Urajärjestelmien nykyaikaistaminen edellyttää, että virkamiesten työkokemus ja elinikäisen oppimisen periaate otetaan entistä laajemmalti huomioon. Sen vuoksi on suotavaa korvata henkilöstön nykyiset ura-alueet ja sijoittaa henkilöstö uudelleen hallintovirkamiesten (jäljempänä "AD") ja hallintoavustajien (jäljempänä "AST") tehtäväryhmiin sekä helpottaa etenemistä alemmasta ryhmästä ylempään ryhmään uuden varmennusjärjestelyn avulla.
(12) On ilmennyt tarvetta sellaisen järjestelmän luomiseen, jolla taataan keskimääräisen urakehityksen vastaavuus sekä, kokonaisvaltaisesti tarkasteltuna, oikeuden- ja tarkoituksenmukainen tasapaino ensinnäkin palkkaluokkien kokonaismäärän kasvun, sekä toiseksi kunkin palkkaluokan sisältämien palkkatasojen määrän vähenemisen välillä.
(13) Toimielinten monikielisyyden vaalimiseksi olisi palvelukseen ottamisen ja ylennyksen yhteydessä painotettava entistä enemmän kielitaitoa ja kykyä työskennellä jollain kolmannella yhteisökielellä.
(14) Puolueettomuus on julkishallinnon perusperiaate, joka tunnustetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa(5). Sen vuoksi on ehdottoman tärkeää täsmentää virkamiesten velvollisuuksia todellisissa tai mahdollisissa eturistiriitatilanteissa ennen palvelussuhteen päättymistä ja sen jälkeen.
(15) Olisi vahvistettava aiempaa parempi säädöskehys työpaikkakiusaamista ja sukupuolista häirintää koskevien kysymysten käsittelemiseksi, ja tässä tarkoituksessa laadittava selkeät ja asianmukaiset määritelmät.
(16) Koska oikeus sananvapauteen sisältyy Euroopan unionin perusoikeuskirjaan on aiheellista säätää tästä virkamiesten perusoikeudesta, sekä asettaa kohtuulliset rajat sen käytölle. Samalla tarvitaan selkeitä sääntöjä yhteisön toimintaan liittyvien kysymysten julkaisemisesta tilanteissa, joissa yhteisön oikeutetut edut voivat vaarantua.
(17) Olisi vahvistettava uusi oikeudellinen kehys ja taattava oikeusturva virkamiehille, jotka ilmoittavat tietyille tarkasti määritellyille henkilöille tai elimille yksikössä mahdollisesti ilmenneestä laittomasta toiminnasta tai sellaisesta toiminnasta, joka osoittaa yhteisön virkamiehiltä viranhoidossa vaadittavien velvollisuuksien vakavaa noudattamatta jättämistä.
(18) On aiheellista järkiperäistää entistä johdonmukaisemmin kurinpitomenettelyjen aloittamista ja suorittamista. Kurinpitolautakuntien jäsenyyden olisi myös oltava pysyvämpi, ja virkamiesten virasta pidättämistä koskevia sääntöjä olisi muutettava.
(19) Poissaolojen seurantaa ja lääkärintodistusten toimittamista koskevia menettelyjä olisi selkeytettävä.
(20) On tarpeen luoda uusi säädöskehys, jolla säädettäisiin kattavasta menettelystä epäpätevyystapausten käsittelemiseksi siten, että asianomaisille virkamiehille turvataan oikeus puolustukseen. Tapaukset, joissa virkamies ei pysty kohtuullisessa ajassa saavuttamaan vaadittua tasoa tehtäviensä suorittamisessa, olisi käsiteltävä tämän uuden säädöskehyksen mukaisesti.
(21) Olisi säädettävä työolojen joustavoittamisesta, joka kattaa erityisesti ja tietyin edellytyksin oikeuden osa-aikatyöhön, työn jakamisjärjestelyjen hyödyntämisen ja pidennetyn virkavapauden henkilökohtaisten syiden perusteella. Lisäksi on aiheellista antaa uusia säännöksiä perhetapahtumiin liittyvistä lomista ja etenkin oikeudesta aiempaa joustavampaan äitiyslomaan, isyyslomaan, lapseksiottamislomaan ja vanhempainlomaan sekä lomaan perheenjäsenen vakavan sairauden vuoksi.
(22) Sen takaamiseksi, että virkamiesten ostovoima kehittyy yhtäläisesti jäsenvaltioiden keskushallinnon kansallisten virkamiesten ostovoiman kanssa, on tärkeää säilyttää periaate palkkojen monivuotisesta mukauttamismekanismista, jota aiemmin kutsuttiin "menetelmäksi" jatkamalla sen soveltamista 31 päivään joulukuuta 2012 siten että sitä tarkastellaan uudelleen neljän vuoden kuluttua johdonmukaisuuden varmistamiseksi talousarvion kurinalaisuuden kanssa.
(23) Palkkojen monivuotisesta mukautuksesta virkamiehille koituvia etuja olisi tasapainotettava ottamalla käyttöön erityismaksu, joka heijastaa sosiaalipolitiikan, parannettujen työolojen ja Eurooppa-koulujen kustannuksia. Tällaista erityismaksua olisi korotettava vuosittain ja sovellettava kaikkiin virkamiehiin ja samalla ajanjaksolla kuin itse järjestelmää.
(24) Koska muihin jäsenvaltioihin suoritettaviin palkan osien siirtoihin sovellettavien korjauskertoimien kustannukset ovat muuttuneet suhteettomiksi, korjauskertoimin tehtävät siirrot olisi rajattava pienempään osuuteen palkasta sekä tapauksiin, joissa siirrot ovat välttämättömiä muissa jäsenvaltioissa oleviin perheenjäseniin kohdistuvista oikeudellisista velvollisuuksista johtuvien menojen kattamiseksi.
(25) Perusteet entisten virkamiesten kuulumiselle edelleen yhteiseen sairausvakuutusjärjestelmään ovat soveltamisen yhteydessä osoittautuneet epävarmoiksi, joten niitä olisi yksinkertaistettava.
(26) Erilaisia korvauksia olisi järkiperäistettävä muuttamalla ja lakkauttamalla joitain korvauksia, jotta hallintoa koskevat säännöt olisivat yksinkertaisempia ja avoimempia. Matkakulujen ja virkamatkakulujen korvaamisen olisi sen vuoksi perustuttava enemmän todellisiin kuluihin, ja hallintoa olisi yksinkertaistettava. Samoin koulutuslisä olisi tulevaisuudessa saatettava vastaamaan paremmin todellisia kuluja.
(27) Perhelisien järjestelmää on tarpeen uudistaa perheiden tilanteen parantamiseksi ja erityisesti pienten lasten vanhempien ongelmien ratkaisemiseksi.
(28) Koska eläkkeet ilmoitetaan osuutena viimeisestä palkasta, on aiheellista varmistaa, että tulevia palkkoja ja eläkkeitä mukautetaan yhtäläisesti ja tällä tavoin turvataan järjestelmän vakuutusmatemaattinen perusta ja säilytetään virkamiehelle kuuluva maksuosuus ja työnantajalle kuuluva osuus ennallaan sekä taataan periaate, jonka mukaan eläkkeet katetaan yhteisön budjettivaroista. Kyseinen tavoite edellyttää sellaisen menettelyn käyttöönottoa, jolla varmistetaan järjestelmän lyhyen ja pitkän ajan vakuutusmatemaattinen tasapaino.
(29) Väestörakenteessa tapahtuvat muutokset ja asianomaisen väestön ikärakenteen muutokset rasittavat kuitenkin yhä enemmän yhteisön eläkejärjestelmää ja edellyttävät eläkeiän korottamista ja eläkeoikeuksien vuotuisen karttumisprosentin alentamista kuitenkin sillä edellytyksellä, että jo palveluksessa oleviin virkamiehiin sovelletaan siirtymätoimenpiteitä.
(30) Euroopan unionin syventynyt integraatio ja eläkeläisten mahdollisuus valita vapaasti asuinpaikkansa Euroopan unionin sisällä ovat tehneet eläkkeisiin sovellettavasta korjauskerroinjärjestelmästä vanhentuneen. Mainittu järjestelmä on myös luonut eläkeläisten asuinpaikkaa koskevia seurantaongelmia, jotka olisi ratkaistava. Järjestelmästä olisi näin ollen luovuttava eläkeläisiin ja ennen tämän asetuksen voimaantuloa palvelukseen otettuihin virkamiehiin sovellettavin asianmukaisin siirtymätoimenpitein.
(31) Työkyvyttömyyseläkkeitä ja perhe-eläkkeitä koskevien nykyisten säännösten perustana olevat edellytykset ovat muuttuneet siitä kun kyseiset säännökset annettiin ensimmäisen kerran, joten säännökset olisi saatettava ajan tasalle ja niitä on tarpeen yksinkertaistaa.
(32) Irtisanomiskorvausta koskevia sääntöjä olisi muutettava eläkeoikeuksien siirtoa koskevien yhteisön sääntöjen huomioon ottamiseksi. Tämä olisi saatava aikaan oikaisemalla tietyt epäjohdonmukaisuudet ja lisäämällä joustavuutta.
(33) Joustavaa eläkkeelle siirtymistä koskevia järjestelyjä koskevissa säännöissä olisi otettava huomioon sekä virkamiesten että toimielinten intressit ja niissä olisi tarkasteltava talousarvioon kohdistuvia vaikutuksia. Asianomaisten toimenpiteiden olisi oltava virkamiehen pyynnöstä riippuvia, ja niihin olisi liityttävä aiheelliset taloudelliset edellytykset. Tämän mahdollisuuden käytöstä olisi ilmoitettava budjettiviranomaiselle. Tämän säännöksen tarkoituksena on helpottaa henkilöstöhallintoa etenkin pienissä virastossa. Ennen eläkeikää tapahtuvaa varhaiseläkkeelle siirtymistä puoltava realistinen valinta riippuu siitä pystytäänkö sairausvakuutus ja perhelisät säilyttämään ennallaan. Näitä toimenpiteitä olisi kuitenkin tasapainotettava korottamalla vähimmäisikä 55 vuoteen ja ottamalla käyttöön mahdollisuus työskennellä nykyisen eläkeiän täyttymisen jälkeen.
(34) Virkamiesten ja muuhun henkilökuntaan kuuluvien palkkauksen ja eläkkeiden kokonaistasoa säätelevien palkkaussuhteen perustavaa laatua olevat ehdot säilyvät tasolla, joka houkuttelee kaikista jäsenvaltioista olevia parhaita hakijoita ja jolla heidät pidetään Euroopan unionin riippumattomassa ja pysyvässä julkisessa palveluksessa.
(35) Tieteellisen ja teknisen alan virkamiehiin sekä yhteisön ulkopuolisissa maissa toimessa oleviin virkamiehiin sovellettavia säännöksiä olisi mukautettava ja selkeytettävä, ja ne olisi saatettava yleisten säännösten mukaisiksi.
(36) On tarpeen perustaa uusi muun kuin vakinaisen henkilöstön ura-alue, nimittäin sopimussuhteinen henkilöstö. Tämän vastuualueiltaan suppeamman henkilöstön edellytetään yleensä työskentelevän virkamiesten tai väliaikaisten toimihenkilöiden valvonnassa. Näitä toimihenkilöitä palkattaessa otetaan huomioon muun muassa, että ylimääräiset toimihenkilöt ja ura-alueen D virkamiehet korvataan ajan myötä tällä uudella ura-alueella toimielimissä, komission edustustoissa ja lähetystöissä, virastoissa, toimeenpanovirastoissa ja muissa erityisellä säädöksellä perustetuissa elimissä. Sopimussuhteisten toimihenkilöiden oikeudet ja velvollisuudet olisi määriteltävä yhdenmukaisesti väliaikaisten toimihenkilöiden oikeuksien ja velvollisuuksien kanssa etenkin sosiaaliturvan, korvausten ja lisien sekä työolojen osalta.
(37) Olisi säädettävä siirtymäjärjestelyistä, jotta uudet toimenpiteet ja säännökset voidaan panna täytäntöön vähitellen pitäen arvossa henkilöstön ennen näiden henkilöstösääntöjen muutosten voimaantuloa yhteisön järjestelmän puitteissa saavutettuja oikeuksia ja ottaen huomioon sen oikeutetut odotukset.
(38) Henkilöstöä edustavat järjestöt, joita on kuultu 23 päivänä kesäkuuta 1981 tehdyllä neuvoston päätöksellä perustetussa yhteistoimintakomiteassa, ovat hyväksyneet toimenpiteet, erityisesti urakehityksen modernisointitoimenpiteet ja rahoitusta koskevat toimenpiteet kokonaisuudessaan.
(39) Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt sekä Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevat palvelussuhteen ehdot, joista säädetään asetuksella (ETY, Euratom, EHTY) N:o 259/68(6) sellaisina kuin ne on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, Euratom) N:o 2182/2003(7) olisi muutettava vastaavasti,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Muutetaan Euroopan yhteisöjen virkamiehiin sovellettavat henkilöstösäännöt ja Euroopan yhteisöjen muuta henkilöstöä koskevat palvelussuhteen ehdot liitteen I mukaisesti virkamiehiin sovellettavien henkilöstösääntöjen osalta, ja liitteen II mukaisesti muuta henkilöstöä koskevien palvelussuhteen ehtojen osalta.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä toukokuuta 2004.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 22 päivänä maaliskuuta 2004.