Neuvoston asetus (EY) N:o 235/2004,
annettu 10 päivänä helmikuuta 2004,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen muun muassa Romaniasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 2320/97 muuttamisesta siltä osin kuin se koskee Petrotub SA:n ja Republica SA:n valmistamien tuotteiden tuontia Euroopan yhteisöön
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 233 ja 253 artiklan,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(1), jäljempänä "perusasetus", ja erityisesti sen 2 artiklan 1 ja 11 kohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
(1) Euroopan yhteisöjen tuomioistuin kumosi 9 päivänä tammikuuta 2003 asiassa C-76/00 P antamassaan tuomiossa, jäljempänä "tuomio", Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimen yhdistetyissä asioissa T-33/98 ja T-34/98 (Petrotub SA ja Republica SA vastaan neuvosto) 15 päivänä joulukuuta 1999 antaman aiemman tuomion(2). Tuomiollaan yhteisöjen tuomioistuin käytännössä kumosi lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta tiettyjen Unkarista, Puolasta, Venäjältä, Tsekin tasavallasta, Romaniasta ja Slovakian tasavallasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa 17 päivänä marraskuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2320/97(3), jäljempänä "lopullista tullia koskeva asetus" tai "kiistanalainen asetus", siltä osin kuin se koski Petrotub SA:n ja Republica SA:n valmistamien tuotteiden tuontia yhteisöön.
(2) Tuomioistuimissa on vahvistettu(4), että tapauksissa, joissa menettely koostuu useista hallinnollisista vaiheista, yhden vaiheen kumoaminen ei johda koko menettelyn mitätöimiseen. Polkumyynnin vastainen menettely on tällainen monivaiheinen menettely. Näin ollen lopullista tullia koskevan asetuksen joidenkin osien kumoaminen ei tarkoita sitä, että koko kyseisen asetuksen antamista edeltävä menettely olisi pätemätön. Yhteisön toimielinten velvollisuutena on toisaalta perustamissopimuksen 233 artiklan mukaisesti panna täytäntöön yhteisöjen tuomioistuimen tuomiot. Toimielimet voivat tuomiota täytäntöön pannessaan korjata ne kiistanalaisen asetuksen näkökohdat, jotka johtivat sen kumoamiseen, mutta jättää sen kiistattomat osat, joihin tuomio ei vaikuta, ennalleen(5).
(3) Tuomion antamisen jälkeen julkaistiin tiettyjen Romaniasta peräisin olevien raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistettujen saumattomien putkien tuonnissa sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä koskeva ilmoitus(6), jossa ilmoitettiin, että Petrotub SA ja Republica SA eivät enää kuuluneet lopullista tullia koskevalla asetuksella käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden soveltamisalaan.
(4) Tämän asetuksen tarkoituksen on korjata Petrotub SA:n ja Republica SA:n osalta ne kiistanalaisen asetuksen näkökohdat, jotka tuomion mukaan ovat ristiriidassa yhteisön lainsäädännön kanssa ja jotka tämän vuoksi johtivat kiistanalaisen asetuksen kumoamiseen. Kaikki muut kiistanalaisen asetuksen päätelmät, joita ei kiistetty valitusten tekemiselle asetetussa määräajassa ja joita ei näin ollen käsitelty tuomioistuimissa ja jotka eivät johtaneet kiistanalaisen asetuksen kumoamiseen, pysyvät voimassa.
B. TARKASTELTAVANA OLEVAT TUOTTEET
(5) Tarkasteltavana olevat tuoteryhmät ovat samat kuin lopullista tullia koskevassa asetuksessa eli:
a) raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut saumattomat putket, jollaisia käytetään öljy- tai kaasuputkijohdoissa, ulkoläpimitta enintään 406,4 mm; ja
b) saumattomat poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset putket, rautaa tai seostamatonta terästä, kylmävedetyt tai kylmävalssatut, muut kuin tarkkuusputket; ja
c) muut poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset putket, rautaa tai seostamatonta terästä, muut kuin kierteitetyt tai kierteitettävät, ulkoläpimitta enintään 406,4 mm; tuotteiden valmistajina ovat Petrotub SA ja Republica SA ja ne luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7304 10 10 , ex 7304 10 30 , 7304 31 99 , 7304 39 91 ja 7304 39 93. Nämä CN-koodit ovat ainoastaan ohjeellisia.
C. PÄÄTELMIEN UUDELLEENARVIOINTI YHTEISÖJEN TUOMIOISTUIMEN TUOMION POHJALTA
1. Alustavat huomiot
(6) Tässä asetuksessa käsitellään yhteisöjen tuomioistuimen tuomiossaan esille nostamista asioista Petrotub SA:n polkumyyntimarginaalin laskemista ja Republica SA:n normaaliarvon määrittämistä.
(7) Kuten lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 22 kappaleessa selostetaan, Petrotub SA:n polkumyyntimarginaali laskettiin vertaamalla sille määritettyä painotettua keskimääräistä normaaliarvoa sen kaikkien yksittäisten vientitapahtumien hintoihin. Tätä pidettiin välttämättömänä harjoitetun polkumyynnin tosiasiallisen laajuuden selvittämiseksi ja sen vuoksi, että Petrotub SA:n vientihintojen rakenteessa oli todettu huomattavia eroja eri ostajien, alueiden ja ajanjaksojen välillä.
Tuomion mukaan tätä perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan toisessa virkkeessä tarkoitettua menetelmää voidaan käyttää vain, jos sen lisäksi, että todetaan vientihintojen rakenteessa olevan huomattavia eroja eri ostajien, alueiden ja ajanjaksojen välillä, selitetään, miksi 2 artiklan 11 kohdan ensimmäisessä virkkeessä eriteltyjen kahden ensimmäisen menetelmän avulla (joista käytetään myös nimitystä "symmetriset menetelmät") ei voida ottaa asianmukaisesti huomioon näitä vientihintojen rakenteessa olevia eroja eikä siten harjoitetun polkumyynnin tosiasiallista laajuutta. Lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 22 kappaleessa neuvosto mainitsi asianmukaisesti hintarakenteessa olevat huomattavat erot eri ostajien, alueiden ja ajanjaksojen välillä, mutta tyytyi tämän jälkeen toteamaan, että kahdesta symmetrisestä menetelmästä ensimmäinen (keskiarvojen vertaamiseen perustuva menetelmä) ei kyseisessä tapauksessa tuonut esiin harjoitetun polkumyynnin tosiasiallista laajuutta; jälkimmäistä symmetristä menetelmää (liiketoimikohtaiseen vertailuun perustuvaa menetelmää) ei käsitelty lainkaan. Tässä asetuksessa arvioidaan uudelleen ja korjataan lopullisen polkumyyntitullin käyttöönottoon Petrotub SA:n valmistamien tuotteiden tuonnissa johtaneen tutkimuksen tuloksia tarkastelemalla tuomiossa vaaditulla tavalla mahdollisuuksia käyttää jälkimmäistä symmetristä menetelmää. Tämä jälkimmäinen symmetrinen menetelmä perustuu yksittäisten normaaliarvojen ja yhteisöön suuntautuvan viennin yksittäisten hintojen vertailuun liiketoimikohtaisesti.
(8) Lopullista tullia koskevassa asetuksessa katsottiin lisäksi, että Republica SA:n myynti, jossa maksuina käytettiin velan hyvityksiä, oli tavanomaista kaupankäyntiä. Yhteisöjen tuomioistuin katsoi tuomionsa 86 kohdassa, että tämän päätelmän tueksi ei ollut esitetty riittävästi perusteluja, sillä lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 19 kappaleessa esitettyyn toteamukseen "myynti, jossa maksut suoritettiin muuna kuin rahana, oli tosiaankin tavanomaista kaupankäyntiä" ei sisältynyt mitään sellaista selitystä, jonka perusteella asianomaisille osapuolille olisivat selvinneet ne syyt, joiden perusteella neuvosto teki päätelmänsä. Tässä asetuksessa esitetään tästä syystä tarvittavat perustelut perustamissopimuksen 253 artiklan mukaisesti.
(9) Koska tiedot, joita tarvitaan yhteisöjen tuomioistuimen lopullista tullia koskevassa asetuksessa toteamien ja sen kumoamiseen johtaneiden puutteiden korjaamiseksi, olivat komission käytettävissä lopullista tullia koskevan asetuksen antamisen aikaan ja ovat edelleen sen käytettävissä, Petrotub SA:n, Republica SA:n tai muiden osapuolten osalta ei ollut tarpeen tehdä lisätutkimuksia. Tarvittavat perustelut voidaan näin ollen esittää olemassa olevia, lopullisen tullin käyttöönottoon johtaneen tutkimuksen yhteydessä kerättyjä tietoja käyttäen.
2. Petrotub SA:n polkumyyntimarginaali
(10) Perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaan jälkimmäinen symmetrinen menetelmä polkumyyntimarginaalin laskemiseksi perustuu asianomaisen tuotteen eri tyyppien yksittäisten normaaliarvojen ja vastaavien yksittäisten vientihintojen vertailuun kunkin liiketoimen osalta.
(11) Tätä menetelmää voidaan käyttää vain tietyin edellytyksin. Liiketoimikohtainen vertailu tekee luonnollisesti mahdottomaksi keskiarvojen käytön (sekä kotimarkkinamyynnin että vientimyynnin puolella). Jotta kotimarkkina- ja vientimyynnin liiketoimia voitaisiin verrata keskenään, niiden on oltava samana päivänä toteutettuja. Kaikenlainen poikkeaminen tästä periaatteesta käyttämällä eri päivinä toteutettuja liiketoimia olisi mielivaltaista. Liiketoimikohtaisessa vertailussa voidaan käyttää vain samaan tai vertailukelpoiseen tuotetyyppiin liittyvää kotimarkkina- ja vientimyyntiä; muussa tapauksessa vertailu ei voi olla pätevä. Kotimarkkinamyyntiä voidaan käyttää vain, jos se on tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä. Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaan tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen kotimarkkinamyynnin määrän on oltava vähintään 5 prosenttia vientitoimien määrästä. Muu kuin tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtunut myynti määritettiin liiketoimikohtaisesti perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti. Jälkimmäisessä symmetrisessä menetelmässä vientihintoja ei voida verrata laskennallisiin normaaliarvoihin. Tämä menetelmä voi lisäksi olla edustava vain, jos tarkasteltavana on riittävän suuri määrä viennin ja kotimarkkinamyynnin liiketoimia.
(12) Tämän perusteella tutkittiin, voitaisiinko tässä tapauksessa soveltaa liiketoimikohtaiseen vertailuun perustuvaa laskentatapaa. Vertailukelpoisten vientitapahtumien osuuden todettiin olevan 66,6 prosenttia. Normaaliarvon määrittämiseen voitiin kuitenkin käyttää vain 9,5 prosenttia siitä kotimarkkinamyynnin määrästä, joka oli tapahtunut tavanomaisessa kaupankäynnissä. Valtaosa kotimarkkinamyynnistä olisi toisin sanoen jäänyt huomioon ottamatta polkumyyntilaskelmissa. Näin pieni käytettävissä olevien liiketoimien määrä ei ole riittävän edustava pohja määritettäessä normaaliarvoa, joka toimii vertailukohtana kaikissa vientitapahtumiin liittyvissä polkumyyntianalyyseissä. Tämän perusteella liiketoimikohtaiseen vertailuun perustuvaa menetelmää ei pidetty tässä tapauksessa sopivana polkumyyntimarginaalin laskentatapana.
(13) Koska jälkimmäisellä symmetrisellä menetelmällä ei tästä syystä olisi saatu edustavia tuloksia, se ei myöskään olisi mahdollistanut vientihintojen rakenteessa esiintyvien merkittävien erojen huomioon ottamista. Näin ollen oli sovellettava kolmatta käytettävissä olevaa menetelmää eli verrattava painotettuja keskimääräisiä normaaliarvoja yksittäisiin vientihintoihin ("epäsymmetrinen menetelmä"), sillä tutkimuksessa todettiin, että vientihintojen rakenteessa olevia merkittäviä eroja ei olisi voitu ottaa huomioon kumpaakaan symmetristä menetelmää käyttämällä.
3. Republica SA:n normaaliarvo
(14) Kuten johdanto-osan 8 kappaleessa selitettiin, yhteisöjen tuomioistuin totesi, että neuvosto ei täyttänyt perusteluvelvollisuudesta johtuvia vaatimuksia tyytyessään kiistanalaisen asetuksen johdanto-osan 19 kappaleen viidennessä alakohdassa toteamaan, että myynti, jossa maksut suoritettiin muuna kuin rahana, oli tavanomaista kaupankäyntiä. Tarvittavat perustelut esitetään tästä syystä seuraavassa.
(15) Lopullisten polkumyyntitullien käyttöönottoon johtaneen tutkimuksen aikana Republica SA väitti, että huomattava osa sen kotimarkkinamyynnistä tapahtui velkahyvitysjärjestelyjä käyttäen. Sen mukaan tällaisen hyvitysjärjestelyn perusteella toimitettujen tuotteiden myyntihinnoista ei voitu neuvotella, koska Republica SA:n oli pakko hyväksyä tavarantoimittajia hyvitysjärjestelyjen piiriin, minkä seurauksena kyseisiltä toimittajilta veloitetut hinnat olivat huomattavasti tavanomaisia hintoja alempia, eivätkä ne siten olleet vertailukelpoisia tavanomaisten markkinahintojen kanssa. Republica SA katsoi, että hyvitysjärjestelyihin perustuva myynti olisi tästä syystä pitänyt jättää kotimarkkinamyynnin ulkopuolelle normaaliarvoa laskettaessa, sillä sitä ei voitu pitää tavanomaisena kaupankäyntinä.
(16) Olisi korostettava, että tämän asetuksen johdanto-osan 15 kappaleessa kuvattu maksujen hyvitysjärjestely on eri asia kuin perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hyvitysjärjestely. Republica SA:n kannanotossa ja tämän asetuksen johdanto-osan 15 kappaleessa kuvatun maksujen hyvitysjärjestelyn todettiin käytännössä tarkoittavan maksutapaa, jossa myyntisaamiset ja ostovelat kuitattiin keskenään toimitettujen tavaroiden hintaehtoihin puuttumatta, kun taas perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hyvitysjärjestely on järjestely, jossa tavarantoimittaja ja asiakas vaihtavat tavaroita ja/tai palveluja ja jossa laskutettava hinta perustuu näiden tavaroiden ja/tai palvelujen arvoeroon eikä toimitettujen tavaroiden todelliseen arvoon.
(17) Republica SA:n toimitiloihin tehdyn tarkastuskäynnin yhteydessä havaittiin, että tietyissä kotimarkkinoiden liiketoimissa, joiden oli virheellisesti ilmoitettu tapahtuneen tavanomaisin käteismaksuehdoin, maksut oli tosiasiassa suoritettu muuna kuin rahana hyvitysjärjestelyä käyttäen. Hyvitys tapahtui siten, että Republica SA ja sen asiakas, joka tapauksen mukaan toimi samanaikaisesti joidenkin muiden tavaroiden tai palvelujen toimittajana, kuittasivat saman määrän myyntisaamisia ja ostovelkoja keskenään. Joskus mukana oli yksi tai useampi kolmas osapuoli kuten tapauksessa, jossa Republica SA myy tuotteitaan asiakkaalle, joka käyttää saatavaansa kolmannelta osapuolelta maksaakseen velkansa Republica SA:lle. Tämän tyyppinen kompensaatiosopimuksin tapahtuva kaupankäynti on yleistä talouksissa, joissa maksuvalmius on heikko, ja tutkimuksessa kävi ilmi, ettei se vaikuttanut liiketoimien alkuperäiseen hinnoitteluun. Lisäksi todettiin, että kun Republica SA vaati asiakkailtaan käteissuorituksia (esimerkiksi silloin, kun se tarvitsi käteistä maksaakseen henkilöstönsä palkat), myyntihinnat olivat itse asiassa alhaisempia kuin kompensaatiokaupassa, koska asiakasta haluttiin palkita käteismaksusta. Tämän perusteella pääteltiin, että Republica SA:n käyttämä menetelmä, jossa maksut suoritettiin muuna kuin rahana, ei ollut perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu hyvitysjärjestely, koska kompensaatiosopimukset, joissa Republica SA oli osapuolena, eivät tutkimuksen mukaan vaikuttaneet käytettyihin myyntihintoihin.
(18) Tästä syystä voidaan päätellä, että Republica SA:n esittämät väitteet, jotka koskevat hyvitysjärjestelyihin perustuvaa myyntiä ja sen vaikutusta kotimarkkinoiden myyntihintoihin, eivät vastaa todellisuutta, joten Republica SA:n myynti, jossa maksut suoritettiin muuna kuin rahana, oli tavanomaista kaupankäyntiä.
4. Päätelmät
(19) Jälkimmäisen symmetrisen menetelmän käyttö Petrotub SA:n polkumyyntimarginaalin määrittämisessä ei ole perusteltua, koska normaaliarvon määrittämiseen soveltuvan kotimarkkinamyynnin määrä ei ole riittävän edustava tämän menetelmän mukaisen vertailun tekemiseen. Tästä syystä tällä menetelmällä ei voida varmistaa vientihintojen rakenteessa olevien merkittävien erojen ja näin ollen polkumyynnin tosiasiallisen laajuuden huomioon ottamista. Koska harjoitetun polkumyynnin tosiasiallinen laajuus ei, tosin eri syistä, käy ilmi kummankaan symmetrisen menetelmän avulla, oli käytettävä perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdassa tarkoitettua kolmatta menetelmää. Näin ollen sen käyttö ja siitä saadut tulokset, jotka esitetään kiistanalaisen asetuksen johdanto-osan 22 ja 23 kappaleessa, voidaan vahvistaa.
(20) Edellä johdanto-osan 16 ja 17 kappaleessa esitetyistä syistä todettiin, että Republica SA:n velkahyvitysjärjestelyä käyttäen toteuttama myynti oli tavanomaista kaupankäyntiä.
(21) Näin ollen asetuksen (EY) N:o 2320/97 yhteydessä määritetyt polkumyyntimarginaalit vahvistetaan.
D. OSAPUOLILLE ILMOITTAMINEN
(22) Osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopullisen polkumyyntitullin uudelleenkäyttöönottoa. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolet voivat esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta.
(23) Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja otettiin tarvittaessa huomioon.
E. SITOUMUKSET
(24) Molemmat romanialaiset vientiä harjoittavat tuottajat tarjosivat hintasitoumusta perusasetuksen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Tarjotuissa hintasitoumuksissa on samat ehdot kuin niissä, jotka lakkasivat olemasta voimassa 9 päivänä tammikuuta 2003 yhteisöjen tuomioistuimen tuomion seurauksena. Komissio katsoo, että sitoumukset voidaan hyväksyä ja että ne suojaavat yhteisön tuotannonalaa riittävästi polkumyynnin vahingollisilta vaikutuksilta.
(25) Yritykset toimittavat lisäksi komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaisia tietoja yhteisöön suuntautuvasta viennistään, joten komissio katsoo, että se voi valvoa tehokkaasti sitoumusten noudattamista.
(26) Sitoumusten tosiasiallisen noudattamisen ja tehokkaan valvonnan varmistaminen edellyttää, että kun toimivaltaiselle tulliviranomaiselle tehdään sitoumukseen perustuva vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskeva ilmoitus, vapautus tullista on mahdollista saada ainoastaan esittämällä alkuperäinen pätevä tuotantotodistus, joka sisältää tämän asetuksen liitteessä luetellut tiedot. Tuotantotodistus on esitettävä kolmen kuukauden kuluessa sen antamispäivästä eivätkä ne määrät, jotka esitetään tulliviranomaisille tuotaviksi yhteisöön polkumyyntitullitta, saa ylittää todistukseen merkittyjä määriä. Jos tällaista tuotantotodistusta ei esitetä, jos se ei vastaa kyseessä olevaa tuotetta tai jos todistukseen merkityt määrät ylitetään, olisi kannettava asianmukainen polkumyyntitullin määrä.
(27) Jos sitoumusta epäillään rikottavan tai sitä tosiasiassa rikotaan taikka jos kumpi tahansa osapuolista peruuttaa sen, polkumyyntitulli voidaan ottaa käyttöön perusasetuksen 8 artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisesti,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Vahvistetaan asetuksessa (EY) N:o 2320/97 esitetyt päätelmät, jotka koskevat romanialaisia vientiä harjoittavia tuottajia Petrotub SA ja Republica SA. Lopulliset polkumyyntitullit otetaan käyttöön seuraavien Romaniasta peräisin olevien, Petrotub SA:n ja Republica SA:n valmistamien tuotteiden tuonnissa:
a) raudasta tai seostamattomasta teräksestä valmistetut saumattomat putket, jollaisia käytetään öljy- tai kaasuputkijohdoissa, ulkoläpimitta enintään 406,4 mm (kuuluvat tällä hetkellä CN-koodeihin ex 7304 10 10 ja ex 7304 10 30 - Taric-koodit 7304 10 10 10 ja 7304 10 30 10 );
b) saumattomat poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset putket, rautaa tai seostamatonta terästä, kylmävedetyt tai kylmävalssatut, muut kuin tarkkuusputket (kuuluvat tällä hetkellä CN-koodiin 7304 31 99 ); ja
c) muut poikkileikkaukseltaan ympyränmuotoiset putket, rautaa tai seostamatonta terästä, muut kuin kierteitetyt tai kierteitettävät, ulkoläpimitta enintään 406,4 mm (kuuluvat tällä hetkellä CN-koodeihin 7304 39 91 ja 7304 39 93 ).
2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettavat lopulliset polkumyyntitullit ovat seuraavat:
TAULUKON PAIKKA
3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
1. Tuonti vapautetaan edellä 1 artiklan mukaisesti käyttöön otetusta polkumyyntitullista, jos tuotteita tuottavat ja myyvät yhteisöön vietäviksi 4 kohdassa mainitut yritykset, jotka ovat antaneet komission hyväksymät sitoumukset, ja jos 2, 3 ja 4 kohdan edellytykset täyttyvät.
2. Vapautus tullista myönnetään sillä edellytyksellä, että vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevaa ilmoitusta tehtäessä jäsenvaltioiden toimivaltaisille tulliviranomaisille esitetään jonkin 4 kohdassa mainitun yrityksen antama pätevä alkuperäinen tuotantotodistus. Tuotantotodistuksen, jonka tärkeimmät kohdat on lueteltu tämän asetuksen liitteessä, on oltava komission hyväksymässä sitoumuksessa esitettyjen, kyseisiä todistuksia koskevien vaatimusten mukainen.
3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettu tuotantotodistus on esitettävä kolmen kuukauden kuluessa sen antamispäivästä. Määrät, jotka esitetään jäsenvaltioiden tulliviranomaisille tuotaviksi yhteisöön polkumyyntitullitta, eivät saa ylittää todistukseen merkittyjä määriä. Kun todistukseen merkityt määrät ylitetään, ylimenevästä osasta kannetaan asianmukainen tulli ja se ilmoitetaan tullattavaksi 1 artiklan 2 kohdassa ilmoitettuja Taric-lisäkoodeja käyttäen.
4. Tuontitavarat, joiden mukana seuraa tuotantotodistus, ilmoitetaan tullattaviksi seuraavia
TAULUKON PAIKKA
3 artikla
Asetuksen (EY) N:o 384/96 14 artiklan 6 kohdan mukaisista jäsenvaltioiden komissiolle antamista kertomuksista on ilmettävä kunkin vapaaseen liikkeeseen luovutuksen osalta vuosi ja kuukausi, jona tuonti tapahtui, CN-koodit, Taric-koodit ja Taric-lisäkoodit, toimenpiteet, alkuperämaa, määrä, arvo, polkumyyntitulli, jäsenvaltio, johon tuonti suuntautui, ja tarpeen vaatiessa tuotantotodistuksen sarjanumero.
4 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 10 päivänä helmikuuta 2004.