32002D1786
L 271/1
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕШЕНИЕ № 1786/2002/ЕО НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 23 септември 2002 година
за приемане на програма за действие на Общността в областта на общественото здраве (2003-2008)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 152 от него,
като взе предвид предложението на Комисията (1),
като взе предвид становището на Икономическия и социален комитет (2),
като взе предвид становището на Комитета на регионите (3),
в съответствие с процедурата, предвидена в член 251 от Договора (4) в светлината на съвместния текст, одобрен от Помирителния комитет на 15 май 2002 г.,
като има предвид, че:
(1)
Общността е поела задължение да повишава и подобрява здравето, да осъществява профилактика на заболяванията и да отчита потенциалните заплахи за здравето, с оглед намаляване заболеваемостта, преждевременната смърт, и действията, причиняващи увреждания. За да допринася за благосъстоянието на гражданите на Европа, Общността трябва съгласувано и адекватно да отговори на загрижеността на хората относно рисковете за здравето и очакванията им за висока степен на здравна закрила. Затова всички дейности на Общността, свързани със здравето, трябва в голяма степен да бъдат видими и прозрачни, и да позволяват консултации и участие на всички заинтересовани страни по един балансиран начин, за да се насърчи по-добър обмен на знания и общуване и така да се направят по-съпричастни отделните лица при вземане на решения, които се отнасят до тяхното здраве. В тази рамка следва да се обръща внимание на правото на населението в Общността да получава проста, ясна и научно обоснована информация за мерките за защита на здравето и профилактика на заболяванията, с оглед подобряване качеството на живот.
(2)
Здравето представлява приоритет и следва да бъде осигурено високо равнище на здравна закрила при определянето и изпълнението на всички политики и действия на Общността. Съгласно член 152 от Договора от Общността се изисква да играе активна роля в този сектор като предприема мерки, които не могат да бъдат предприети от отделните държави, в съответствие с принципа на субсидиарност.
(3)
В контекста на обществената здравна рамка, изложена в Съобщение на Общността от 24 ноември 1993 г.,относно периметрите на действие в областта на общественото здраве, бяха приети осем програми за действие, а именно:
-
Решение № 645/96/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 29 март 1996 г. за приемане на програма за действие на Общността за подобряване на здравето, здравна информация, здравно образование и обучение в контекста на действията в областта на общественото здраве (от 1996 г. до 2000 г.) (5),
-
Решение № 646/96/ЕО на Европейския парламент на Съвета от 29 март 1996 г. за приемане на план за действие за борба с рака в контекста на действията в областта на общественото здраве (от 1996 г. до 2000 г.) (6),
-
Решение № 647/96/ЕО на Европейския парламент на Съвета от 29 март 1996 г. за приемане на програма за действие на Общността за профилактика на СПИН и някои други заразни болести в контекста на действията в областта на общественото здраве (от 1996 г. до 2000 г.) (7),
-
Решение № 102/97/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 1996 г. за приемане на програма за действие на Общността за превенция на зависимостта от наркотични вещества в контекста на действията в областта на общественото здраве (от 1996 г. до 2000 г.) (8),
-
Решение № 1400/97/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 юни 1997 г. за приемане на програма за действие на Общността за мониторинг на здравето в контекста на действията в областта на общественото здраве (от 1997 г. до 2001 г.) (9),
-
Решение № 372/1999/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 8 февруари 1999 г. за приемане на програма за действие на Общността за профилактика на нараняванията в контекста на действията в областта на общественото здраве (от 1999 г. до 2003 г.) (10),
-
Решение № 1295/1999/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 1999 г. за приемане на програма за действие на Общността за профилактика на редки заболявания в контекста на действията в областта на общественото здраве (от 1999 г. до 2003 г.) (11), и
-
Решение № 1296/1999/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 1999 г. за приемане на програма за действие на Общността при заболявания, свързани със замърсяването на околната среда в контекста на действията в областта на общественото здраве (от 1999 г. до 2001 г.) (12).
Освен това беше прието Решение № 2119/98/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 септември 1998 г. за изграждане на мрежа за епидемиологично наблюдение и контрол върху заразните болести в Общността (13). Съгласно това решение на 22 декември 1999 г. Общността прие Решение № 2000/57/ЕО за системата за ранно предупреждение и реагиране за профилактика и контрол на заразните болести (14).
(4)
Други дейности в контекста на общественото здраве включват Препоръка на Съвета 98/463/ЕО от 29 юни 1998 г. за пригодността на донорите на кръв и кръвна плазма и скрининг на дарителската кръв в Европейската общност (15) и препоръка 1999/519/ЕО от 12 юли 1999 г. за ограничаване експозицията на населението на влияние на електромагнитни полета с честота от 0 Hz до 300 GHz (16).
(5)
Рамката на общественото здраве беше преразгледана в съобщение на Общността от 15 април 1998 г. за развитието на политика за обществено здравеопазване в Европейската общност, в което се посочва необходимостта от нова здравна стратегия и програма в съответствие с разпоредбите на новия Договор, новите предизвикателства и досегашния опит.
(6)
Съветът в своите заключения от 26 ноември 1998 г. относно бъдещата рамка на действие на Общността в областта на общественото здраве (17) и в своята Резолюция от 8 юни 1999 г. (18), Икономическият и социален комитет в Становището си от 9 септември 1998 г. (19), Комитетът на регионите в Становището си от 19 ноември 1998 г. (20) и Европейският парламент в Резолюция А4-0082/99 от 12 март 1999 г. (21) приветстват Съобщението на Комисията от 15 април 1998 г. и подкрепят възгледа, че действията на ниво Общност следва да бъдат изложени в една обща програма, която да се изпълнява в период, не по-малък от пет години и която да включва три главни цели, а именно подобряване на информацията за развитието на общественото здраве, бърза реакция срещу заплахите за здравето и работа по решаващите за здравето фактори чрез насърчаване на здравето и профилактика на заболяванията, подкрепени от вътрешно-секторни действия и използване на всички подходящи инструменти от Договора.
(7)
В Резолюция от 29 юни 2000 г. относно Конференцията в Евора по проблемите на решаващите за здравето фактори Съветът отчете, че увеличаващите се различия в здравния статус и здравните резултати между и в държавите-членки налагат нови съвместни усилия на национално и общностно ниво; приветства се решителността на Комисията да представи предложение за нова програма в областта на общественото здраве, която да съдържа специфична нагласа за действие, ориентирана към решаващите за здравето фактори чрез насърчаване на здравето и профилактика на заболяванията, укрепена от политика в сектора, и се изрази съгласие относно необходимостта от развитие на съответната база от знания за това, и следователно, за тази цел трябва да се изгради ефикасна система за мониторинг на здравето; подчерта се значението на нова стратегия на Общността за общественото здраве, която да се изгражда върху действия по решаващите за здравето фактори, възприети в съществуващите програми, особено, по отношение на тютюна, храненето и алкохола, и, че е важно не само да се осигури приемственост във връзка със съществуващите действия, но също така да се работи допълнително в тази насока по съгласуван и систематичен начин.
(8)
Съветът отново потвърждава заключенията си за борба срещу употребата на тютюн от 18 ноември 1999 г., с които се подчертава необходимостта от разработване на цялостна стратегия, и призовава Комисията, inter alia, да укрепи сътрудничеството между политиката в областта на здравето и другите политики, с цел осигуряване на високо равнище на здравна защита в тези области.
(9)
Съветът на 18 ноември 1999 г. единодушно прие резолюция относно насърчаване на психичното здраве.
(10)
Според Доклада на Световната здравна организация (СЗО) за 2000 г. за състоянието на здравето в света петте основни тежести на заболеваемост (в продължителност на живот, коригирана с отчитане на инвалидността) са: 1. нервно-психически разстройства, 2. сърдечносъдови заболявания, 3. злокачествени образувания, 4. неволни злополуки и 5. респираторни заболявания. Инфекциозни заболявания като СПИН и антимикробната резистентност също се превръщат в заплаха за здравето на всички хора в Европа. Важна задача на програмата ще бъде да определи основните фактори за заболеваемост в Общността, и в частност факторите, които имат решаващо значение за здравето.
(11)
Програмата следва да допринася за обмен на информация относно качествените стандарти в областта на общественото здраве.
(12)
От съществена важност е събирането, обработването и анализирането на данни на равнище Общност с цел ефективен мониторинг на общественото здраве в Общността и осигуряване на обективна, надеждна, конкурентна и сравнима информация, която би могла на бъде обменяна и би позволила на Комисията и държавите-членки да подобрят информираността на обществеността, и да формулират подходящи стратегии, политики и действия за постигане на високо равнище на закрила на човешкото здраве. За осигуряване цялост на програмата следва, също така, да бъдат взети под внимание данни от частния сектор. Цялата налична информация следва да бъде разделена и анализирана по полове.
(13)
Общността и държавите-членки разполагат със средства и механизми по отношение на информацията и мониторинга в областта на общественото здраве. Затова е необходимо да се осигури висока степен на координация на действията и инициативите, предприетите от Общността и държавите-членки за осъществяване на програмата, да се насърчава сътрудничество между държавите-членки и да се повишава ефективността на съществуващите и бъдещи мрежи в областта на общественото здраве.
(14)
От съществена важност е Комисията да осигури ефективност и съгласуваност на мерките и дейностите в програмата на микро- и макроравнище и насърчаването на сътрудничеството между държавите-членки. Всякакви структурни механизми, които биха могли да бъдат създадени под егидата на Комисията за тази цел, би трябвало да събират, наблюдават и оценяват данните и да разработват методи за наблюдение и основа за бързи и координирани отговори на заплахите за здравето. Такива структурни механизми следва да се състоят от устойчив централен ресурс и пряко да включват съответните институции, определени от държавите-членки.
(15)
Съществува специална потребност да се гарантира, като се разчита на компетентна и съответна експертиза, подходяща устойчива координация в областта на здравната информация на дейности във връзка с: определяне на потребностите от информация, разработване на показатели, събиране на данни и информация, въпроси за сравнимостта, обмена на данни и информация между държавите-членки, продължаващо във времето изграждане на база данни, анализ и по-широко разпространяване на информацията. Такава координация следва също да бъде осигурена в областта на бързата реакция срещу заплахите за здравето, дейностите във връзка с епидемиологичните наблюдения, разработването на методи за наблюдение, обмена на информация относно насоките и превантивните и контролните действия, механизми и процедури.
(16)
От съществено значение е Комисията чрез съответните структурни механизми да осигури ефективност и съгласуваност между мерките и действията, съдържащи се в програмата и да насърчава сътрудничеството между държавите-членки. За да бъде осигурено гладко и ефективно функциониране на такива структурни механизми, от съществено значение е изграждането на устойчиво сътрудничество със здравните органи на държавите-членки, като в същото време се зачитат отговорностите на държавите-членки.
(17)
Комисията следва да направи, където е целесъобразно, последващи предложения относно вида на структурните механизми, необходими за прилагане на стратегията по отношение на общественото здраве, особено относно здравния мониторинг и бързата реакция срещу заплахите за здравето.
(18)
Основната задача на програмата за общественото здраве е да допринесе за постигането на високо равнище на физическо и психическо здраве и благосъстояние, по-голямо равенство по здравни въпроси в цялата Общност, чрез насочване на действията към подобряване на общественото здраве, профилактика на заболяванията и нарушенията на здравето и отстраняване на източниците на заплаха за здравето, с оглед борба срещу заболеваемостта и преждевременната смърт, като се взема под внимание полът и възрастта. За да се постигне тази цел, действията следва да бъдат определяни от необходимостта от увеличаване на продължителността на живота без увреждания и заболявания, да се насърчава качеството на живота и да се минимализират икономическите и социалните последствия на лошото здраве, като по този начин се намаляват неравенствата по отношение на здравето, като се отчита регионалният подход по отношение на здравните въпроси. Приоритет следва да бъде даден на дейностите, ориентирани към насърчаване на здравето, срещу най-разпространените заболявания. Програмата следва да подкрепя развитието на интегрирана вътрешно-секторна здравна стратегия, която да гарантира, че политиките и действията на Общността ще допринесат за защитата и насърчаването на здравето.
(19)
За да се постигне това, програмата следва да отчита важността на образованието, обучението и изграждането на мрежи.
(20)
Договорът изисква да бъде осигурена висока степен на защита на здравето на хората при определянето и изпълнението на политиките и действията на Общността. Всички политики на Общността, които имат въздействие върху здравето и стратегията на Общността относно общественото здраве, ще бъдат тясно свързани. В рамките на програмата за общественото здраве, задача с приоритетно значение ще бъде разработването на критерии и методологии за оценка на предложенията за политиката и тяхното прилагане. При разработването на мерките във връзка с програмата, и на съвместните стратегии и действия във връзка с други програми и действия на Общността, следва да се осигури тези програми и действия на Общността да включват здравния аспект и да бъдат подкрепени от вътрешно-секторна политика.
(21)
За постигане на основната задача и на общите цели на програмата се изисква ефективно сътрудничество между държавите-членки, ангажираността им по осъществяване дейностите на Общността, и включването на институции, асоциации, организации и органи в областта на здравето, както и на широката общественост. За осигуряване на устойчивост и ефикасно използване на съществуващите в Общността инвестиции и капацитет, вече съществуващите мрежи на Общността и на национално равнище, следва да се използват за обединяване опита и уменията на държавите-членки относно ефективни методи на прилагане на интервенции за насърчаване и защита на здравето и относно качествените критерии. Следва да бъде осигурена възможност за диалог с всички основни партньори, ангажирани с подобряване на общественото здраве, като знанията им бъдат обединени върху ефикасна и прозрачна база в рамките на Общността. Чрез подходящи механизми, като например здравни форуми, да се сътрудничи с органите и неправителствените организации, действащи в областта на здравните въпроси.
(22)
В съответствие с принципите на субсидиарност и пропорционалност, изложени в член 5 на Договора, действия на Общността по въпроси, които не попадат в изключителните компетенции на Общността, като общественото здраве, следва да бъдат предприемани, само ако, и доколкото поради своя обхват или резултати, тяхната цел може по-добре да бъде осъществена от Общността. Целите на програмата не могат в достатъчна степен да бъдат постигнати от държавите-членки поради тяхната комплексност, транснационален характер и липса на пълен контрол на ниво държави-членки, върху факторите, които влияят на здравето и, следователно, програмата трябва да подкрепя и допълва действията и мерките на държавите-членки. Програмата може да осигури значителна добавена стойност към насърчаването на здравето и здравните системи в Общността чрез подкрепа на структури и програми, които повишават способностите на индивиди, институции, асоциации, организации и органи в областта на здравето, като съдействат за обмена на опит и добри практики и чрез осигуряване на основа за общ анализ на факторите, които въздействат върху общественото здраве. Програмата може да има и допълнителна стойност в случаи на заплахи за общественото здраве от междудържавен характер, като инфекциозни болести, замърсяване на околната среда или заразяване на хранителни продукти, до степен, в която те насърчават съвместни стратегии и действия. Програмата ще даде възможност на Общността да допринесе за изпълнение задълженията по Договора в областта на общественото здраве, като изцяло зачита отговорностите на държавите-членки за организирането и достъпа до здравни услуги и здравни грижи. Настоящото решение не отива по далеч от необходимото за постигане на тези цели.
(23)
Мерките в програмата обосновават здравната стратегия на Общността и ще възпроизведат добавена стойност за Общността, като отговорят на потребностите, произтичащи от условията и структурите, изградени чрез действията на Общността в други области, чрез позоваване на новите обстоятелства, новите опасности и новите проблеми, по отношение на които Общността би била в по-добра позиция да действа, за да запази населението си, чрез обединяване на действията, предприети в относителна изолация и с ограничено въздействие на национално равнище и чрез съчетаването им, за да се получат по-добри резултати за жителите на Общността, и чрез принос за укрепване на солидарността и сплотеността в Общността. Новата здравна стратегия и програма за действие в областта на общественото здраве следва да осигурят възможност за по-нататъшно развитие на гражданското измерение на здравната политика на Общността.
(24)
За да осигури насочването на действията към широк спектър от здравни въпроси и заплахи, ефективно, съвместявайки другите политики и действия на Общността, като в същото време избягва дублиране, програмата следва да осигури възможност за предприемане на съвместни действия с подобни програми и действия на Общността. Проактивното използване на други политики на Общността, като структурните фондове и социалната политика, биха могли по положителен начин да повлияят върху решаващите за здравето фактори.
(25)
Ефективното прилагане на мерките и действията и постигането на желаното въздействие на програмата изискват сравнимост на събираните данни. Сравнимостта и възможността за съвместно действие на системите и мрежите за обмен на информация и данни за развитието на общественото здраве също така биха представлявали ценен принос и затова следва да се положат по-нататъшни усилия за постигане на тези цели. От съществено значение е информацията да бъде обменяна въз основа на сравними и съвместими данни.
(26)
Като цяло мерките и действията по програмата следва да отчитат развитието на новите технологии и приложения на информационни технологии, в частност, следва да има тясна координация с плановете, изготвени и прилагани в областта на общественото здраве съгласно интегрираната програма за действие за „електронна Европа“ (e-Europe) и други свързани програми, като в същото време се избягва припокриване, и като се оказва особено внимание към осигуряването на равен достъп до здравна информация.
(27)
Европейският съвет във Фейра през месец юни 2000 г. одобри „Електронна Европа 2000 - План за действие за информационно общество за всички“, който в раздела „Здраве“ настоява държавите-членки да развиват инфраструктура от насочени към потребителите, валидирани и вътрешнооперативни системи за здравно образование, превенция на заболявания и медицински грижи. Съществено е, че новата информационна технология се използва за осигуряване на достъп до здравната информация за гражданите.
(28)
В процеса на изпълнение на програмата следва изцяло да се използват съответните резултати, произтичащи от изследователските програми на Общността, които подкрепят проучванията в областите, обхванати от програмите.
(29)
Опитът, придобит от различни харти в областта на общественото здраве, следва да бъде взет под внимание.
(30)
В процеса на изпълнение на програмата на Общността следва да има съвместимост с правните норми относно защитата на личните данни и изграждането на механизми за осигуряване на поверителност и сигурност на тези данни.
(31)
Програмата следва да продължи шест години, за да има достатъчно време за прилагане на мерките за постигане на целите.
(32)
От съществено значение е Комисията да осигури прилагането на програмата в тясно сътрудничество с държавите-членки. С цел да се получи научна информация и съвети за прилагането на програмата, желателно е да се осъществи сътрудничество с учени и експерти с международен опит.
(33)
Между действията, прилагани по програмата и тези, включени или изпълнявани в съответствие с политиките и дейностите, в частност в светлината на изискванията за осигуряване на високо равнище на защита на здравето на хората съгласно определенията и изпълнението на всички политики и дейности на Общността, следва да бъдат осигурени устойчивост и взаимно допълване.
(34)
Ще се очакват тясно сътрудничество и консултации с органите на Общността, които отговарят за оценката на риска, мониторинга и изследването в областта на храните и рационалните норми на хранене, защитата на околната среда и сигурност на продуктите.
(35)
Настоящото решение определя, за цялата продължителност на програмата, финансова рамка, която има първостепенно значение по смисъла на точка 33 на Междуинституционалното споразумение от 6 май 1999 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина и подобряването на бюджетните процедури (22), за бюджетния орган по време на годишната бюджетна процедура. Финансовата рамка следва да съответства на потребностите и целите на програмата.
(36)
Финансирането от други политики на Общността, предназначени за съвместни действия по програмата, е допълнително към финансовата рамка, определена за програмата.
(37)
От съществено значение е наличието на гъвкавост, която да осигурява преразпределяне на ресурси и адаптиране на дейности, като зачита необходимостта от прозрачност, както и критериите за подбор и подреждане на приоритетите в съответствие с размера на риска или потенциалния ефект, резултата от оценката, обществените нагласи, наличност на интервенции или потенциал за тяхното развитие, субсидиарност, добавена стойност и въздействие по отношение на другите сектори. Съществува необходимост, все пак, да се поддържа баланс между трите цели на програмата, като между тях справедливо се разпределят ресурсите от бюджета.
(38)
Практическите мерки са от съществено значение за постигането на целите на програмата. Следователно, в процеса на изпълнение на програмата и при определяне на целевото предназначение на средствата, следва да бъде подчертано значението на практическите мерки.
(39)
Мерките, необходими за изпълнението на настоящото решение, следва да бъдат приети в съответствие с Решение 1999/468/ЕО на Съвета от 28 юни 1999 г., което формулира процедурите за упражняване на правомощията по правоприлагане, предоставени на Комисията (23).
(40)
Споразумението за Европейското икономическо пространство (Споразумение ЕИП) предвижда по-голямо сътрудничество в областта на общественото здраве между Европейската общност и държавите-членки, от една страна и страните от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ/ЕИП страни), от друга. Следва да се предвиди откриване на програмата за участие на асоциираните страни от Централна и Източна Европа в съответствие с условията, определени в Европейските споразумения и техните допълнителни протоколи и в решенията на съответните Съвети за асоцииране, на тези на Кипър, финансирани от допълнителни целеви суми в съответствие с процедурите, които ще бъдат договорени с тази страна, както и Малта и Турция, финансирани от допълнителни целеви суми в съответствие с процедурите на Договора.
(41)
Страните-кандидатки следва активно да бъдат включени в разработването и прилагането на програмата, като се обърне внимание на стратегическия подход към здравето в тези страни и особено във връзка с техните специфични проблеми.
(42)
При приемането на нови държави-членки Комисията следва да докладва за последствията за програмата във връзка с това приемане.
(43)
Сътрудничеството с трети страни и компетентни международни организации в областта на здравето, като СЗО, Съвета на Европа и ОИСР, следва да бъде насърчавано не само в областта на събиране и анализиране на данни (включително показатели), но също така и в областта на насърчаване здравните инспекции, за да се осигури ефективно разходване на средствата и да се избегне дублиране на дейностите и програмите, и да се приведе в действие съгласуваността и взаимодействието, като особено внимание се обърне на специалните споразумения за сътрудничество, като например, тези между СЗО и Комисията.
(44)
За да се увеличи стойността и въздействието на програмата, следва да има постоянен мониторинг и оценка, включително независими външни оценки, на предприетите мерки. Трябва да бъде възможно програмата да се приспособи или модифицира в светлината на тези оценки и във връзка с развитията, които могат да станат в общия контекст на действията на Общността по отношение на здравето и свързаните с него области. Европейският парламент следва да бъде информиран за годишните работни планове, които ще бъдат разработени от Комисията.
(45)
Програмата за действие на Общността в областта на общественото здраве е изградена върху дейности и върху осемте програми от предишната рамка, и върху работата на мрежата за епидемиологична инспекция и контрол на заразните болести в Общността, и преследва всички цели, и произтичащи мерки във формата на глобална и интегрирана здравна стратегия. Решенията по отношение на тези осем програми се покриват от новата програма и следователно следва да бъдат отменени, считано от 31 декември 2002 г.,
РЕШИХА:
Член 1
Учредяване на програмата
1. Настоящето решение учредява програма за действие на Общността в областта на общественото здраве, наричана по-долу „програмата“.
2. Програмата ще се изпълнява в периода от 1 януари 2003 г. до 31 декември 2008 г.
Член 2
Крайна цел и общи цели
1. Програмата, която следва да допълни националните политики, ще има за цел да защитава човешкото здраве и да подобрява общественото здраве.
2. Общите цели на програмата ще бъдат:
а)
да подобри информираността и знанията за развитие на общественото здраве;
б)
да увеличи възможността за бърза и координирана реакция по отношение на заплахите за здравето;
в)
да извършва насърчаване на здравето и да осъществява профилактика на заболявания, като се позовава на решаващите за здравето фактори във всички политики и дейности.
3. Чрез това програмата ще допринася за:
а)
осигуряване високо равнище на защита на здравето на човека във връзка с определянето и изпълнението на всички политики и дейности на Общността, чрез насърчаване на интегрирана и вътрешно-секторна здравна стратегия;
б)
преодоляване на неравенството по отношение на здравето;
в)
насърчаване на сътрудничеството между държавите-членки в областите, уредени от член 152 на Договора.
Член 3
Действия и дейности на Общността
1. Общите цели на програмата, така както са формулирани в член 2, ще бъдат постигнати чрез действията, изброени в приложението.
2. Тези действия ще се изпълняват в тясно сътрудничеството между държавите-членки чрез подкрепа на действията от насрещен характер, които могат да се използват за изпълнение на всички или част от дейностите и които могат, където е целесъобразно, да бъдат съчетани. Тези дейности са както следва:
а)
дейности, свързани с мониторинга и бързата реакция на системата
i)
мрежа от дейности, които се осъществяват чрез структури, създадени от държавите-членки и други дейности, представляващи интерес за Общността с цел мониторинг на общественото здраве и осигуряване на информация на национално равнище, както и данни на ниво Общност при преследване целите на програмата;
ii)
дейности за разкриване на заплахите за здравето, включително основните заболявания и за ответна реакция на непредвидени обстоятелства, осигуряване на възможности за проучвания и координирана реакция;
iii)
подготовка, създаване и действие на подходящи структурни механизми за координиране и интегриране на мрежи за наблюдение на здравето и бърза реакция на заплахите за здравето;
iv)
разработване на подходящи връзки между участниците относно наблюдението и системата за бързо реагиране;
б)
дейности относно решаващите за здравето фактори
разработване и изпълнение на дейности за насърчаване на здравето и профилактика на заболяванията във всички политики на Общността и включване, където е целесъобразно на неправителствени организации, изследователски или пилотни проекти, и мрежи между националните институции и дейности;
в)
дейности, свързани със законодателството
i)
подготвителна работа във връзка с инструментите на Общността в областта на здравеопазването;
ii)
оценка на въздействието на законодателството на Общността върху състоянието на здравето;
iii)
координиране на позицията на Общността и държавите-членки на форуми, на които се обсъждат въпроси, свързани със здравето;
г)
дейности, свързани с консултации, знания и информация
i)
разработване и разпространяване сред компетентните власти в държавите-членки, сред професионалисти, свързани със здравеопазването и други професионалисти и, когато е целесъобразно, сред други участници и обществеността, на здравна информация, знания, включително статистика, доклади, прегледи, анализи и съвети по въпроси от общ интерес за Общността и държавите-членки;
ii)
информация и консултации за здравето и въпроси, свързани с него на ниво Общност, което включва всички участници като организации на пациентите, професионалисти в областта на здравеопазването, здравни заведения, професионални съюзи, социални партньори и неправителствени организации в областта на общественото здраве;
iii)
споделяне на опит и обмен на информация по отношение на въпроси, свързани със здравето между Общността и институциите, и компетентните организации на държавите-членки;
iv)
насърчаване на образованието и професионалната квалификация в областта на общественото здраве, свързано с целите на програмата;
v)
разработване и поддържане на мрежи за обмен на информация относно добрите практики в общественото здраве и ефективността на здравната политика;
vi)
получаване на научна информация и съвети от висококвалифицирани учени и експерти;
vii)
подкрепа и насърчаване от страна на Общността и държавите-членки на дейностите, свързани с добрите практики и разумни указания за общественото здраве, почиващи на научна информация;
д)
насърчаване на координирането на европейско ниво на неправителствени организации, които развиват дейности, определени като приоритетни за програмата. Те могат да функционират или поединично, или като няколко съвместни сдружения.
Член 4
Съвместни стратегии и действия
За осигуряване на високо равнище на защита на здравето на човека в определение и изпълнение на политиките и дейностите на Общността, целите на програмата могат да бъдат изпълнявани като съвместни стратегии и съвместни действия чрез създаване на връзки със съответните съотносими програми и действия на Общността, особено в областта на защитата на потребителите, социалната защита, безопасните и здравословни условия на труд, заетостта, изследванията и развитието на технологиите, вътрешния пазар, информационното общество и информационните технологии, статистиката, селското стопанство, образованието, транспорта, промишлеността и околната среда и действията, предприети от Съвместния изследователски център и съответните органи на Общността, сътрудничеството с които се насърчава.
Член 5
Изпълнение на програмата
1. Комисията осигурява изпълнението в непосредствено сътрудничество с държавите-членки на действията, определени в програмата, в съответствие с разпоредбите на член 9 и като осигурява хармонично и балансирано развитие.
2. За да подпомогне изпълнението, Комисията осигурява, чрез подходящи структурни механизми, непосредствено свързващи държавите-членки, координирането и интегрирането на мрежите за здравен мониторинг и бърза реакция на заплахите за здравето.
3. Комисията и държавите-членки предприемат подходящи действия, в кръга на съответните им компетенции, за да осигурят ефикасно изпълнение на програмата и да разработят механизми на ниво Общност и държави-членки за постигане целите на програмата. Те обезпечават осигуряването на необходимата информация за действия, подкрепяни от програмата и с възможно най-широко участие в действия, които изискват прилагане чрез местни и регионални институции и неправителствени организации.
4. Комисията, в тясно сътрудничество с държавите-членки, осигурява сравнимостта на данните и информацията и, където е възможно, съвместимостта и съвместното опериране на системите и мрежите за обмен на данни и информация относно здравето.
5. В изпълнение на програмата, Комисията, заедно с държавите-членки, осигурява спазване на изискванията на всички съответни нормативни разпоредби относно защита на личната информация и, където е подходящо, въвеждането на механизми за осигуряване на поверителност и сигурност на такива данни.
6. Комисията, в тясно сътрудничество с държавите-членки, осигурява преход от действията, разработени в рамките на програмите за общественото здравеопазване, приети с решенията, на които се позовава член 13, които допринасят за приоритетите, определени в настоящата програма и тези, които се изпълняват чрез настоящата програма.
Член 6
Съответствие и допълване
Комисията осигурява съответствие и допълване на действията, които ще се осъществяват в рамките на програмата и тези, изпълнявани по силата на други политики и дейности на Общността, включително политиките, посочени в член 4. В частност Комисията идентифицира тези предложения, които са в тясна връзка с целите и действията на програмата и информира Комитета съгласно член 9 за това, как съображенията във връзка със здравето се вземат под внимание в тези предложения и тяхното очаквано въздействие върху здравето.
Член 7
Финансиране
1. Финансовата рамка за изпълнение на програмата за периода, определен в член 1, се определя в размер на 312 милиона EUR.
Разходите за техническа и административна подкрепа, свързани със структурната подготовка, съгласно член 3, параграф 2, буква а), iii) и дейностите, произтичащи от това, ще бъдат покрити от общия бюджет на програмата.
2. Годишните целеви суми ще бъдат одобрявани от бюджетния орган в границите на финансовата перспектива.
Член 8
Мерки по изпълнението
1. Мерките, необходими за изпълнение на настоящото решение, свързани с въпросите, които се изброяват по-долу, ще бъдат приети в съответствие с процедурата на управлението съгласно член 9, параграф 2:
а)
годишният план за работа по изпълнението на програмата, определяне на приоритетите и действията, които ще бъдат предприети, включително разпределяне на средствата;
б)
механизмите, критериите и процедурите за селекция и финансиране на действията по програмата;
в)
механизмите за прилагане на общите стратегии и действията, съгласно член 4;
г)
механизмите за оценка на програмата, съгласно член 12;
д)
механизмите за подготовка на всякакви структурни механизми за координиране на здравния мониторинг и бърза реакция на заплахите за здравето;
е)
механизмите за предаване, обмен и разпространение на информация и за бърза реакция на заплахите за здравето, съгласно тази програма, без да се влиза в противоречие с мерките, осъществявани в изпълнение на Решение 2119/98/ЕО.
2. Мерките, необходими за изпълнението на това решение, свързани с всички други въпроси, ще бъдат приети в съответствие с препоръчителната процедура съгласно член 9, параграф 3.
Член 9
Комитет
1. Комисията се подпомага от Комитет.
2. При позоваване на този параграф се прилагат членове 4 и 7 на Решение 1999/468/ЕО в съответствие с предписанията на член 8.
Периодът, определен в член 4, параграф 3 на Решение 1999/468/ЕО, е два месеца.
3. При позоваване на този параграф, се прилагат членове 3 и 7 от Решение 1999/468/ЕО в съответствие с предписанията на член 8.
4. Комитетът приема свой процедурен правилник.
Член 10
Участие на страните от ЕАСТ/ЕИП, асоциираните страни от Централна и Източна Европа, Кипър, Малта и Турция
Програмата се открива за участие на:
а)
страни от ЕАСТ/ЕИП в съответствие с условията, определени в споразумението за ЕИП;
б)
асоциирани страни от Централна и Източна Европа в съответствие с условията, определени в Европейските споразумения, в техните допълнителни протоколи и решенията на съответните Съвети за асоцииране;
в)
Кипър, финансиран с допълнителни целеви суми в съответствие с процедурите, които ще бъдат съгласувани с тази страна;
г)
Малта и Турция, финансирани с допълнителни целеви суми в съответствие с разпоредбите на Договора.
Член 11
Международно сътрудничество
В хода на изпълнение на програмата, сътрудничество с трети страни и международни организации, компетентни в сферата на общественото здравеопазване, в частност Световната здравна организация, Съвета на Европа и Организацията за икономическо сътрудничество и развитие, или способни да оказват въздействие на общественото здравеопазване като Световната търговска организация, организацията на ООН за храни и селско стопанство, ще бъде насърчавано в съответствие с процедурата, формулирана в член 9, параграф 3. В частност, здравната информационна система и възможността за отговор на заплахи за здравето, следва да бъде, където е целесъобразно и възможно, координирана с дейностите на Световната здравна организация.
Член 12
Мониторинг, оценка и разпространение на резултатите
1. Комисията, в тясно сътрудничество с държавите-членки, редовно наблюдава, където е необходимо с помощта на експерти, изпълнението на действията по програмата в светлината на целите. Тя ежегодно докладва на Комитета. Комисията предава копие от основните заключения на Европейския парламент и на Съвета.
2. По молба на Комисията държавите-членки представят информация за изпълнението и въздействието на програмата.
3. Най-късно в края на четвъртата година на програмата, Комисията прави външна оценка, осъществена от квалифицирани експерти по изпълнението и постиженията през трите години на програмата. Тя оценява постигнатото въздействие върху здравето и ефикасността на ресурсите, както и устойчивостта и взаимното допълване с други програми, действия и инициативи, изпълнявани в съответствие с политиките и дейностите на Общността. Комисията съобщава тези заключения, придружени от коментари на Европейския парламент, Съвета, Икономическия и социален комитет и Комитета на регионите. Комисията също представя на тези институции и органи заключителен доклад относно изпълнението на програмата до края на годината, която следва края на програмата.
4. Комисията прави публично достояние резултатите от предприетите действия и оценката на докладите.
Член 13
Отмяна
С настоящето решение се отменят, считано от 31 декември 2002 г.:
Решение № 645/96/ЕО, Решение № 646/96/ЕО, Решение № 647/96/ЕО, Решение № 102/97/ЕО, Решение № 1400/97/ЕО, Решение № 372/1999/ЕО, Решение № 1295/1999/ЕО, Решение № 1296/1999/ЕО.
Член 14
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила от датата на публикуването му в Официален вестник на Европейските общности.
Съставено в Брюксел на 23 септември 2002 година.
Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1786/2002/EY,
tehty 23 päivänä syyskuuta 2002,
yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelman (2003-2008) hyväksymisestä
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 152 artiklan,
ottavat huomioon komission ehdotuksen(1),
ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon(3),
noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä(4) ja ottavat huomioon sovittelukomitean 15 päivänä toukokuuta 2002 hyväksymän yhteisen tekstin,
sekä katsovat seuraavaa:
(1) Euroopan yhteisö on sitoutunut edistämään ja parantamaan terveyttä, ehkäisemään sairauksia ja torjumaan mahdollisia terveysuhkia vähentääkseen vältettävissä olevaa sairauksien esiintymistä, ennenaikaista kuolleisuutta ja toimintaa haittaavaa vajaakuntoisuutta. Vaikuttaakseen osaltaan Euroopan kansalaisten hyvinvointiin yhteisön on vastattava koordinoidusti ja johdonmukaisesti kansalaistensa huoliin terveysriskeistä ja heidän odotuksiinsa terveyden korkeatasoisesta suojelusta. Paremman tietämyksen ja tiedonkulun edistämiseksi on terveyteen liittyvän yhteisön toiminnan oltava näin ollen näkyvää ja avointa ja mahdollistettava kaikkien sidosryhmien kuuleminen ja tasapuolinen osallistuminen, jotta yksityiset ihmiset voivat osallistua laajemmin heidän terveyttään koskevien päätösten tekoon. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä huomiota yhteisön kansalaisten oikeuteen saada yksinkertaista, selkeää ja tieteellisesti pätevää tietoa terveyden suojeluun ja sairauksien ehkäisyyn liittyvistä toimenpiteistä elämänlaadun parantamiseksi.
(2) Terveys on ensisijainen asia ja terveyden korkeatasoinen suojelu olisi varmistettava kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa. Perustamissopimuksen 152 artiklan nojalla yhteisöltä edellytetään tällä alalla aktiivista roolia, siten että se toteuttaa toimenpiteitä, joita yksittäiset jäsenvaltiot eivät voi toteuttaa, noudattaen näin toissijaisuusperiaatetta.
(3) Kansanterveyden alan toimintapuitteista 24 päivänä marraskuuta 1993 annetun komission tiedonannon mukaisten toimintapuitteiden yhteydessä hyväksyttiin kahdeksan toimintaohjelmaa:
- terveyden edistämistä, terveydestä tiedottamista, terveyskasvatusta ja -koulutusta koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä kansanterveyden alalla (vuosiksi 1996-2000) 29 päivänä maaliskuuta 1996 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 645/96/EY(5),
- syöväntorjunnan toimintaohjelman hyväksymisestä kansanterveyden alalla vuosiksi 1996-2000) 29 päivänä maaliskuuta 1996 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 646/96/EY(6),
- aidsin ja eräiden muiden tartuntatautien ehkäisemistä koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä kansanterveyden alalla vuosiksi 1996-2000) 29 päivänä maaliskuuta 1996 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 647/96/EY(7),
- yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä huumausaineiden väärinkäytön ehkäisemiseksi osana kansanterveyden alan toimintaa (1996-2000) 16 päivänä joulukuuta 1996 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 102/97/EY(8),
- terveystilanteen seurantaa koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä kansanterveyden alalla (1997-2001) 30 päivänä kesäkuuta 1997 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1400/97/EY(9),
- henkilövahinkojen ehkäisemistä koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä osana kansanterveyden alan toimia (1999-2003) 8 päivänä helmikuuta 1999 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 372/1999/EY(10),
- harvinaisia sairauksia koskevan yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä osana kansanterveyden alalla toteutettavia toimia (1999-2003) 29 päivänä huhtikuuta 1999 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1295/1999/EY(11) ja
- saasteperäisten sairauksien vastaisen yhteisön toimintaohjelman hyväksymisestä osana kansanterveyden alalla toteutettavia toimia (1999-2001) 29 päivänä huhtikuuta 1999 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 1296/1999/EY(12).
Lisäksi hyväksyttiin tartuntatautien epidemiologisen seurannan ja valvonnan verkoston perustamisesta yhteisöön 24 päivänä syyskuuta 1998 tehty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 2119/98/EY(13). Tämän päätöksen perusteella komissio teki 22 päivänä joulukuuta 1999 päätöksen 2000/57/EY(14) tartuntatautien varhaisvaroitus- ja reagointijärjestelmästä.
(4) Lisäksi kansanterveysalan toimintaan kuuluvat veren ja veriplasman luovuttajien soveltuvuudesta sekä luovutetun veren seulonnasta Euroopan yhteisössä 29 päivänä kesäkuuta 1998 annettu neuvoston suositus 98/463/EY(15) ja väestön sähkömagneettisille kentille (0 Hz-300 GHz) altistumisen rajoittamisesta 12 päivänä heinäkuuta 1999 annettu neuvoston suositus 1999/519/EY(16).
(5) Kansanterveysalan puitteita tarkistettiin kansanterveyspolitiikan kehittämisestä Euroopan yhteisössä 15 päivänä huhtikuuta 1998 annetussa komission tiedonannossa, jossa todettiin, että tarvitaan perustamissopimuksen uusien määräysten sekä uusien haasteiden ja saatujen kokemusten mukainen uusi terveysalan strategia ja ohjelma.
(6) Yhteisön tulevista kansanterveyden alan toimintapuitteista 26 päivänä marraskuuta 1998 annetuissa neuvoston päätelmissä(17), 8 päivänä kesäkuuta 1999 annetussa neuvoston päätöslauselmassa(18), 9 päivänä syyskuuta 1998 annetussa talous- ja sosiaalikomitean lausunnossa(19), 19 päivänä marraskuuta 1998 annetussa alueiden komitean lausunnossa(20) ja 12 päivänä maaliskuuta 1999 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa (A4-0082/99)(21) suhtauduttiin myönteisesti 15 päivänä huhtikuuta 1998 annettuun komission tiedonantoon. Niissä tuettiin näkemystä, että yhteisön tason toimet olisi määriteltävä yhdessä vähintään viisi vuotta kestävässä yleisohjelmassa, joka käsittää seuraavat kolme yleistä tavoitetta: parannetaan tietoa kansanterveyden kehittämiseksi, reagoidaan nopeasti terveysuhkiin ja puututaan terveyden taustatekijöihin edistämällä terveyttä ja ennaltaehkäisemällä sairauksia. Ohjelmaa olisi tuettava toteuttamalla alojen välisiä toimia ja käyttämällä kaikkia tarkoituksenmukaisia perustamissopimuksen välineitä.
(7) Neuvosto katsoi terveyteen vaikuttavia tekijöitä käsitelleen Evoran konferenssin seurannasta 29 päivänä kesäkuuta 2000 antamassaan päätöslauselmassa, että terveystilanteessa ja -tuloksissa jäsenvaltioiden välillä ja niiden sisällä ilmenevien kasvavien erojen takia tarvitaan uudistettuja ja koordinoituja kansallisen ja yhteisön tason toimia. Se myös ilmaisi tyytyväisyytensä komission sitoumukseen laatia ehdotus uudeksi kansanterveysohjelmaksi, johon sisältyy erityinen toimintalinja, jolla pyritään puuttumaan terveyteen vaikuttaviin tekijöihin terveyden edistämisen ja sairauksien ehkäisyn avulla ja jota tuetaan monialaisella politiikalla. Neuvosto oli myös yhtä mieltä siitä, että tätä varten oli tarpeen kehittää tarkoituksenmukainen tietopohja ja perustaa tehokas terveyden seurantajärjestelmä. Neuvosto korosti, että yhteisön uuden kansanterveysstrategian olisi perustuttava sellaisiin olemassa oleviin ohjelmiin sisältyviin toimiin, jotka kohdistuvat tiettyihin terveyteen vaikuttaviin tekijöihin, erityisesti tupakkaan, ravitsemukseen ja alkoholiin, ja että olisi varmistettava nykyisten toimien jatkuvuus ja edistettävä näiden kysymysten täysin johdonmukaista ja järjestelmällistä käsittelyä.
(8) Neuvosto palauttaa mieleen tupakan kulutuksen vähentämisestä 18 päivänä marraskuuta 1999 antamansa päätelmät, joissa se korosti tarvetta kehittää kokonaisvaltainen strategia ja kehotti komissiota muun muassa vahvistamaan terveysalan ja muiden alojen välistä yhteistyötä korkeatasoisen terveyden suojelun takaamiseksi näillä aloilla.
(9) Neuvosto hyväksyi 18 päivänä marraskuuta 1999 yksimielisesti julkilausuman mielenterveyden edistämisestä.
(10) Maailman terveysjärjestön (WHO) maailman terveysraportin 2000 mukaan viisi merkittävintä terveysongelmaa (sairastavuusvakioituina elinvuosina) ovat seuraavat: 1) neuropsykiatriset häiriöt, 2) sydän- ja verisuonitaudit, 3) pahanlaatuiset kasvaimet, 4) muut kuin itse aiheutetut vammat ja 5) hengityselinten sairaudet. Myös tarttuvista taudeista, kuten hiv-tartunnasta ja aidsista, ja antibioottiresistenssistä on tulossa uhka kaikkien eurooppalaisten terveydelle. Yksi ohjelman tärkeistä tehtävistä olisi tunnistaa paremmin yhteisön merkittävimmät terveysongelmat ja erityisesti tärkeimmät terveyden taustatekijät.
(11) Ohjelmalla olisi osaltaan vaikutettava kansanterveyden alalla yksilöityjä laatunormeja koskevien tietojen vaihtoon.
(12) Tietojen kerääminen, käsittely ja analysointi yhteisön tasolla on välttämätöntä, jotta kansanterveyden tehokas seuranta olisi mahdollista yhteisön tasolla ja jotta käytettävissä olisi objektiivisia, luotettavia, yhteensopivia ja vertailukelpoisia tietoja, joita voitaisiin vaihtaa ja joiden avulla komissio ja jäsenvaltiot voisivat parantaa kansalaisille tiedottamista ja laatia tarkoituksenmukaisia strategioita, politiikkoja ja toimia korkeatasoisen terveyden suojelun saavuttamiseksi. Myös yksityisen sektorin tiedot olisi otettava huomioon ohjelman kattavuuden varmistamiseksi. Kaikki alaan liittyvät tilastot olisi eriteltävä ja analysoitava sukupuolen mukaan.
(13) Yhteisöllä ja sen jäsenvaltioilla on käytettävissään välineitä ja mekanismeja kansanterveysalan tiedottamista ja seurantaa varten. Näin ollen on tarpeen varmistaa, että yhteisön ja jäsenvaltioiden ohjelman täytäntöönpanemiseksi toteuttamat toimet ja aloitteet sovitetaan suuressa määrin yhteen, että edistetään jäsenvaltioiden yhteistyötä ja parannetaan kansanterveysalan nykyisten ja tulevien verkostojen tehokkuutta.
(14) On välttämätöntä, että komissio varmistaa ohjelman toimenpiteiden ja toimien tehokkuuden ja johdonmukaisuuden mikro- ja makrotasolla sekä jäsenvaltioiden välisen yhteistyön edistämisen. Komission alaisuudessa tätä varten mahdollisesti käyttöön otettavien rakenteellisten järjestelyjen tarkoituksena olisi kerätä, seurata ja arvioida tietoja sekä kehittää seurantamenetelmiä ja perusta terveysuhkiin liittyvälle nopealle ja koordinoidulle toiminnalle. Tällaiset rakenteelliset järjestelyt käsittäisivät vahvistetun resurssikeskuksen, ja niissä olisivat tiiviisti mukana jäsenvaltioiden nimeämät alan laitokset.
(15) Terveystietojen alalla olisi erityisesti huolehdittava alan pätevään asiantuntemukseen turvautuen niiden toimien tarkoituksenmukaisesta pitkäjänteisestä koordinoinnista, jotka liittyvät seuraaviin seikkoihin: tiedon tarpeen määritteleminen, indikaattoreiden kehittäminen, tietoaineistojen ja tietojen keruu, vertailukelpoisuus, tietoaineiston ja tietojen vaihto jäsenvaltioiden kanssa ja välillä, tietokantojen jatkuva kehittäminen, analyysit ja tietojen laajempi levittäminen. Terveysuhkiin liittyvän nopean toiminnan osalta olisi huolehdittava niiden toimien koordinoinnista, jotka liittyvät epidemiologiseen seurantaan, seurantamenetelmien kehittämiseen ja suuntaviivoja sekä ehkäisy- ja valvontatoimia, -mekanismeja ja -menettelyjä koskevien tietojen vaihtoon.
(16) On välttämätöntä, että komissio varmistaa asianmukaisten rakenteellisten järjestelyiden kautta ohjelman toimien ja toimenpiteiden tehokkuuden ja johdonmukaisuuden sekä edistää jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. Kyseisten rakenteellisten järjestelyjen toiminnan sujuvuuden ja tehokkuuden varmistamiseksi on tarpeen aloittaa jatkuva yhteistyö jäsenvaltioiden terveysviranomaisten kanssa puuttumatta kuitenkaan jäsenvaltioiden velvollisuuksiin.
(17) Komission olisi tarvittaessa esitettävä kansanterveysstrategian toteuttamisen edellyttämien rakenteellisten järjestelyjen luonnetta koskevia jatkoehdotuksia, erityisesti terveysvalvonnan ja terveysuhkiin liittyvän nopean toiminnan osalta.
(18) Kansanterveysohjelman yleisenä päämääränä on myötävaikuttaa fyysisen terveyden, mielenterveyden ja hyvinvoinnin korkean tason sekä entistä paremman terveysasioita koskevan tasa-arvon saavuttamiseen koko yhteisössä kohentamalla kansanterveyttä, ehkäisemällä ihmisten sairauksia ja häiriötiloja ja torjumalla ihmisten terveyttä vaarantavia tekijöitä sairauksien esiintymisen ja ennenaikaisen kuolleisuuden torjumiseksi ottaen samalla huomioon sukupuoli- ja ikänäkökulma. Tämän päämäärän saavuttamiseksi toimissa olisi otettava huomioon tarve lisätä elinajanodotetta ilman toimintakyvyn heikkenemistä tai sairauksia, parantaa elämänlaatua, minimoida huonon terveyden taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset ja vähentää tällä tavoin terveyden epätasa-arvoa ottaen samalla huomioon alueellinen lähestymistapa terveysasioihin. Etusijalle olisi asetettava ne terveyttä edistävät toimet, joilla puututaan merkittävimpiin terveysongelmiin. Ohjelman olisi tuettava integroidun monialaisen terveysstrategian kehittämistä, jotta varmistetaan, että yhteisön politiikat ja toimet vaikuttavat osaltaan terveyden suojelemiseen ja edistämiseen.
(19) Tämän saavuttamiseksi ohjelmassa olisi otettava huomioon koulutuksen sekä verkottumisen merkitys.
(20) Perustamissopimus edellyttää, että kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa varmistetaan ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu. Terveyteen vaikuttavien yhteisön politiikan alojen ja yhteisön kansanterveysstrategian välille on luotava vahva yhteys. Kansanterveysohjelmassa ensisijaisena tehtävänä on kehittää kriteerit ja menetelmät politiikkaa koskevien ehdotusten ja niiden täytäntöönpanon arvioimiseksi. Kehitettäessä ohjelman toimia ja yhteisiä strategioita ja yhteisiä toimia muiden asiaan liittyvien yhteisön ohjelmien ja toimien kanssa olisi varmistettava, että terveysnäkökulma otetaan huomioon näissä yhteisön muissa politiikoissa ja toimissa ja että niitä tuetaan monialaisella politiikalla.
(21) Yleisen päämäärän ja ohjelman yleisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää jäsenvaltioiden tehokasta yhteistyötä ja täysimääräistä sitoutumista panemaan täytäntöön yhteisön toimet. Myös terveysalan laitosten, yhdistysten, järjestöjen ja elinten sekä laajan yleisön osallistuminen on tärkeää. Yhteisön nykyisten investointien ja voimavarojen pitkäjänteisen ja tehokkaan käytön varmistamiseksi yhteisön ja kansallisen tason perustettujen verkostojen avulla olisi koottava jäsenvaltioissa oleva asiantuntemus ja kokemus tehokkaista menetelmistä, joilla terveyttä edistäviä ja sairauksia ehkäiseviä toimia pannaan täytäntöön, sekä laatukriteereistä. Olisi erityisesti käytävä vuoropuhelua kaikkien kansanterveyden parantamiseen sitoutuneiden kumppaneiden kanssa, ja niiden asiantuntemus olisi otettava osaksi tehokasta ja avointa yhteisön tietopohjaa. Terveysalalla toimivien elinten ja valtioista riippumattomien järjestöjen kanssa olisi tehtävä yhteistyötä tarkoituksenmukaisten mekanismien, kuten terveysfoorumien välityksellä.
(22) Perustamissopimuksen 5 artiklan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden mukaisesti aloilla, jotka eivät kuulu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan, kuten kansanterveys, yhteisö toimii vain siinä tapauksessa, että se voi yhteisön toiminnan laajuuden tai vaikutusten takia toteuttaa paremmin toiminnan tavoitteet. Jäsenvaltiot eivät voi riittävästi toteuttaa ohjelman tavoitteita, koska terveyden taustatekijät ovat monimutkaisia ja luonteeltaan maiden rajat ylittäviä ja koska jäsenvaltiot eivät voi kattavasti hallita näitä tekijöitä; näin ollen ohjelman olisi tuettava ja täydennettävä jäsenvaltioiden toimia ja toimenpiteitä. Ohjelma voi tuoda huomattavaa lisäarvoa terveyden edistämiseen ja terveydenhuoltojärjestelmiin yhteisössä tarjoamalla tukirakenteita ja -ohjelmia, jotka parantavat yksilöiden, laitosten, yhdistysten, järjestöjen ja elinten toimintakykyä terveysalalla helpottamalla kokemusten ja parhaiden toimintatapojen vaihtoa ja tarjoamalla perustan kansanterveyteen vaikuttavien tekijöiden analysoimiselle. Ohjelma voi tuoda lisäarvoa myös tapauksissa, joissa kansanterveyttä uhkaavat yli valtioiden rajojen vaikuttavat tekijät, kuten tartuntataudit, ympäristön tai ravinnon pilaantuminen, siltä osin kuin ne edellyttävät yhteisiä strategioita ja toimia. Ohjelman avulla yhteisö voi edistää perustamissopimuksen mukaisten kansanterveyteen liittyvien velvoitteidensa täyttämistä puuttumatta kuitenkaan jäsenvaltioiden velvollisuuksiin järjestää ja toteuttaa terveyspalvelut ja terveydenhuolto. Tämä päätös rajoittuu siihen, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden saavuttamiseksi.
(23) Ohjelman toimenpiteillä tuetaan yhteisön terveysstrategiaa, ja ne tuovat yhteisölle lisäarvoa, koska niillä vastataan tarpeisiin, joita syntyy muilla aloilla toteutettujen yhteisön toimien myötä syntyneissä tilanteissa ja rakenteissa. Lisäksi toimenpiteillä voidaan puuttua uusiin kehityssuuntiin, uhkiin ja ongelmiin, joiden osalta yhteisön on helpompi toimia kansalaistensa suojelemiseksi. Toimenpiteiden avulla voidaan myös yhdistää suhteellisen erillisiä toimintoja, joiden vaikutukset jäävät rajallisiksi jäsenvaltioissa, ja täydentää niitä, jotta saadaan yhteisön kansalaisten kannalta myönteisiä tuloksia, sekä edistää yhteisvastuullisuutta ja yhteenkuuluvuutta yhteisössä. Uuden terveysstrategian ja kansanterveysalan toimintaohjelman olisi tarjottava mahdollisuus kehittää yhteisön terveyspolitiikan kansalaisulottuvuutta entisestään.
(24) Jotta ohjelman toimilla voitaisiin tehokkaasti puuttua laajoihin terveyskysymyksiin ja -uhkiin yhteistyössä muiden yhteisön politiikkojen ja toimien kanssa ja päällekkäisyyttä välttäen, olisi voitava toteuttaa yhteisiä toimia asiaan liittyvien yhteisön ohjelmien ja toimien kanssa. Muiden yhteisön politiikkojen, kuten rakennerahastojen ja sosiaalipolitiikan, ennakoiva käyttö voisi vaikuttaa myönteisesti terveyden taustatekijöihin.
(25) Ohjelman toimien ja toimenpiteiden tehokas täytäntöönpano sekä ohjelman toivottujen vaikutusten saavuttaminen edellyttävät kerättyjen tietojen vertailukelpoisuutta. Myös kansanterveyden kehittymiseksi tarvittavien tietojen vaihtoon käytettyjen järjestelmien ja verkostojen yhteensopivuus ja yhteentoimivuus vaikuttaisivat osaltaan voimakkaasti tähän, ja näiden tavoitteiden saavuttamiseksi olisi toteutettava lisäponnisteluja. On ensiarvoisen tärkeää vaihtaa tietoja vertailukelpoisten ja yhteensopivien tietojen pohjalta.
(26) Ohjelman toimenpiteissä ja toimissa olisi otettava yleisesti huomioon uusien teknologioiden ja tietoteknisten sovellusten kehitys. Erityisesti olisi huolehdittava tiiviistä koordinoinnista niiden kansanterveysalaa koskevien suunnitelmien kanssa, jotka laaditaan ja toteutetaan kattavan eEurope-toimintasuunnitelman mukaisesti, ja muiden asiaan liittyvien ohjelmien kanssa. Samalla on vältettävä päällekkäisyyksiä ja pyrittävä erityisesti huolehtimaan siitä, että kaikilla on yhtäläiset mahdollisuudet saada terveyteen liittyvää tietoa.
(27) Feirassa kesäkuussa 2000 kokoontunut Eurooppa-neuvosto hyväksyi toimintasuunnitelman "eEurope 2002 - Tietoyhteiskunta kaikille", jonka luvussa "Verkkovälitteinen terveydenhuolto" kehotetaan jäsenvaltioita kehittämään käyttäjäystävällisiä, hyviksi todettuja ja yhteentoimivia järjestelmiä terveyskasvatusta sekä sairauksien ehkäisyä ja hoitoa varten. On tärkeää käyttää hyväksi uutta informaatioteknologiaa, jotta terveyttä koskeva tieto olisi mahdollisimman hyvin kansalaisten saatavilla.
(28) Ohjelmaa toteutettaessa olisi hyödynnettävä kaikkia yhteisön tutkimusohjelmista saatuja tuloksia, jotka tukevat tämän ohjelman soveltamisaloilla tehtyä tutkimusta.
(29) Olisi otettava huomioon kansanterveysalan eri peruskirjoista saadut kokemukset.
(30) Yhteisön ohjelman toteuttamisessa on noudatettava kaikkia asiaankuuluvia henkilötietojen suojasta annettuja säännöksiä ja käytettävä sellaisia mekanismeja, jotka takaavat tietojen luottamuksellisuuden ja turvallisuuden.
(31) Ohjelman keston olisi oltava kuusi vuotta, jotta toimenpiteiden toteuttamiseen jää riittävästi aikaa ja tavoitteisiin voidaan päästä.
(32) On olennaista, että komissio varmistaa ohjelman toteuttamisen tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Komission olisi tehtävä yhteistyötä kansainvälisesti arvostettujen tutkijoiden ja asiantuntijoiden kanssa saadakseen tieteellisiä tietoja ja ohjausta ohjelman toteuttamista varten.
(33) Olisi varmistettava, että ohjelman toimet ja toisaalta muiden politiikkojen ja toimintojen yhteydessä suunniteltavat ja toteutettavat toimet ovat yhdenmukaisia ja täydentävät toisiaan. Tämä perustuu erityisesti vaatimukseen, jonka mukaan kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa on varmistettava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu.
(34) Olisi toimittava tiiviissä yhteistyössä elintarvikkeiden ja rehun turvallisuuteen, ympäristön suojeluun ja tuoteturvallisuuteen liittyvästä riskien arvioinnista, seurannasta ja tutkimuksesta vastaavien yhteisön muiden elinten kanssa ja kuultava niitä.
(35) Tällä päätöksellä vahvistetaan ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, jotka talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen(22) 33 kohdan mukaisesti muodostavat ensisijaisen ohjeen budjettivallan käyttäjälle vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. Rahoituspuitteiden on oltava ohjelman vaatimusten ja tavoitteiden mukaiset.
(36) Muista yhteisön politiikoista peräisin oleva, ohjelman mukaisiin yhteisiin toimiin tarkoitettu rahoitus täydentää ohjelmalle varattuja rahoituspuitteita.
(37) On olennaista, että resursseja voidaan siirtää ja toimintoja mukauttaa joustavasti. Tämän on kuitenkin tapahduttava avoimesti ja siten, että ensisijaisia toimia valittaessa ja tärkeysjärjestystä määriteltäessä käytetään seuraavia perusteita: riskien tai mahdollisten vaikutusten suuruus, arvioinnin tulokset, kansalaisten huolenaiheet, olemassa olevat toimintakeinot tai mahdollisuus kehittää sellaisia, toissijaisuus, lisäarvo ja vaikutukset muihin aloihin. On kuitenkin välttämätöntä säilyttää tasapaino ohjelman kolmen tavoitteen välillä jakamalla budjettimäärärahat oikeudenmukaisesti niiden välillä.
(38) Käytännön toimilla on ratkaiseva merkitys ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa. Siksi ohjelmaa toteutettaessa ja sen resursseja suunnattaessa on korostettava käytännön toimien tärkeyttä.
(39) Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY(23) mukaisesti.
(40) Euroopan talousalueesta tehdyssä sopimuksessa (ETA-sopimuksessa) määrätään kansanterveyttä koskevan yhteistyön lisäämisestä yhtäältä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden ja toisaalta Euroopan talousalueeseen kuuluvien Euroopan vapaakauppaliiton maiden (EFTA/ETA-maiden) kanssa. Olisi myös määrättävä assosioituneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden mahdollisuudesta osallistua ohjelmaan Eurooppa-sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa ja asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti. Lisäksi olisi määrättävä Kyproksen mahdollisuudesta osallistua lisämäärärahojen perusteella sen kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti sekä Turkin ja Maltan mahdollisuuksista osallistua lisämäärärahojen perusteella perustamissopimuksen määräysten mukaisesti.
(41) Hakijavaltioiden olisi osallistuttava aktiivisesti ohjelman kehittämiseen ja toteuttamiseen. Lisäksi olisi pohdittava strategista lähestymistapaa kyseisten maiden terveysasioihin ja erityisesti niiden erityisongelmiin.
(42) Komission olisi uusien jäsenvaltioiden liittymisen yhteydessä esitettävä selvitys siitä, miten liittymiset vaikuttavat ohjelmaan.
(43) Olisi edistettävä terveysalan yhteistyötä kolmansien maiden ja kansainvälisten järjestöjen, kuten Maailman terveysjärjestön (WHO), Euroopan neuvoston ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kanssa, ei ainoastaan tietojen ja osoittimien keruussa ja analysoimisessa vaan myös monialaisessa terveyden edistämisessä, jotta voitaisiin varmistaa kustannustehokkuus, välttää toimien ja ohjelmien päällekkäisyys sekä edistää synergiaa ja vuorovaikutusta ottaen erityisesti huomioon yhteistyötä koskevat erityisjärjestelyt, joista on sovittu esimerkiksi WHO:n ja komission kesken.
(44) Toteutettavia toimenpiteitä olisi seurattava ja arvioitava säännöllisin väliajoin myös ulkopuolisten riippumattomien tahojen toimesta, jotta voitaisiin lisätä ohjelman arvoa ja vaikutuksia. Ohjelmaa olisi voitava muokata tai muuttaa näiden arvioiden perusteella ja terveysalalla ja siihen liittyvillä aloilla toteutettavien yhteisön toimien yleisten muutosten mukaisesti. Komission olisi tiedotettava Euroopan parlamentille laatimistaan vuotuisista työohjelmista.
(45) Yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelma perustuu edellisen puiteohjelman mukaisiin toimiin ja siihen perustuneeseen kahdeksaan ohjelmaan sekä yhteisön tartuntatautien epidemiologisen seurannan ja valvonnan verkostoon, ja siinä noudatetaan kaikkia siinä määriteltyjä tavoitteita ja toimia globaalin ja integroidun terveysstrategian muodossa. Uusi ohjelma kattaa näitä kahdeksaa ohjelmaa koskevat päätökset, minkä vuoksi ne olisi kumottava 31 päivästä joulukuuta 2002 alkaen,
OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:
1 artikla
Ohjelman perustaminen
1. Tällä päätöksellä perustetaan yhteisön kansanterveysalan toimintaohjelma, jäljempänä "ohjelma".
2. Ohjelman toteuttaminen alkaa 1 päivänä tammikuuta 2003 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2008.
2 artikla
Yleinen päämäärä ja yleiset tavoitteet
1. Ohjelma täydentää kansallista politiikkaa, ja sen päämääränä on ihmisten terveyden suojeleminen ja kansanterveyden parantaminen.
2. Ohjelmalla on seuraavat yleiset tavoitteet:
a) Parannetaan kansanterveyttä edistävää tietoa ja tietämystä.
b) Parannetaan valmiutta reagoida nopeasti ja koordinoidusti terveysuhkiin.
c) Edistetään terveyttä ja ehkäistään sairauksia kiinnittämällä huomiota terveyden taustatekijöihin kaikkien politiikkojen ja toimintojen yhteydessä.
3. Ohjelman avulla edistetään siten:
a) ihmisten terveyden suojelun korkeaa tasoa kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja täytäntöönpanossa tukemalla kattavaa ja eri hallinnon alojen väliset rajat ylittävää terveysstrategiaa;
b) tasa-arvoa terveysasioissa;
c) jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä perustamissopimuksen 152 artiklan piiriin kuuluvilla aloilla.
3 artikla
Yhteisön toimet ja toiminnot
1. Tämän päätöksen 2 artiklan mukaisiin ohjelman yleisiin tavoitteisiin pyritään liitteessä mainituilla toimilla.
2. Nämä toimet toteutetaan tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa tukemalla luonteeltaan monialaisia toimintoja, joita voidaan käyttää toteuttamaan kaikki tai osa toimista ja joita voidaan tarvittaessa yhdistää keskenään. Nämä toiminnot ovat seuraavat:
a) Seurantaan ja nopeaan toimintaan liittyvät toiminnot
i) Jäsenvaltioiden nimeämiin rakenteisiin perustuvien verkostojen toiminta ja muu yhteisön edun mukainen toiminta, jonka tarkoituksena on taata terveyden seuranta ja antaa kansallisia tietoja ja yhteisön tason tietoaineistoja ohjelman tavoitteiden edistämiseksi.
ii) Toimet terveysuhkien torjumiseksi, merkittävimmät taudit mukaan lukien, ja yllättävissä tilanteissa toimimiseksi, selvitysten mahdollistamiseksi ja toimien yhteensovittamiseksi.
iii) Sellaisten tarkoituksenmukaisten rakenteellisten järjestelyjen valmistelu, käyttöönotto ja toiminta, joiden avulla koordinoidaan ja integroidaan terveysvalvonnan ja terveysuhkiin liittyvän nopean toiminnan verkostoja.
iv) Sopivien yhteyksien kehittäminen valvonnan ja nopean reagoinnin järjestelmiin liittyvien toimien välille.
b) Terveyteen vaikuttaviin tekijöihin liittyvät toiminnot
Kehitetään ja toteutetaan kaikilla yhteisön politiikan aloilla terveyden edistämiseen ja tautien ehkäisyyn liittyviä toimia, joihin voisi mahdollisesti liittyä valtioista riippumattomien järjestöjen osallistuminen, innovatiivisia tai kokeiluluontoisia hankkeita sekä kansallisten laitosten ja toimien välisiä verkostoja.
c) Lainsäädäntötoimet
i) Yhteisön kansanterveysalan lainsäädäntövälineiden valmistelu.
ii) Yhteisön lainsäädännön terveysvaikutusten arviointi.
iii) Yhteisön ja jäsenvaltioiden kantojen koordinointi foorumeilla, joilla keskustellaan terveyteen liittyvistä kysymyksistä.
d) Kuulemiseen, tietoon ja tiedotukseen liittyvät toimet
i) Kehitetään terveyttä koskevaa tietoa (tilastot, selonteot, katsaukset, analyysit ja yhteisön ja jäsenvaltioiden yhteisen edun kannalta tärkeät ohjeet) ja levitetään sitä jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille, terveysalan ja muiden alojen ammattilaisille sekä tarvittaessa muille sidosryhmille ja kansalaisille.
ii) Tiedotetaan ja järjestetään kuulemisia terveyteen ja sitä koskeviin asioihin liittyvistä asioista yhteisön tasolla ottaen mukaan kaikki sidosryhmät, kuten potilasyhdistykset, terveysalan ammattilaiset, terveydenhuoltopalvelujen tarjoajat, ammattiliitot, työmarkkinaosapuolet ja kansanterveysalalla toimivat valtioista riippumattomat järjestöt.
iii) Yhteisö ja jäsenvaltioiden viranomaiset ja toimivaltaiset järjestöt vaihtavat keskenään kokemuksia ja tietoja terveyttä koskevissa asioissa.
iv) Edistetään ohjelman tavoitteisiin liittyvää kansanterveyden alan koulutusta ja täydennyskoulutusta.
v) Kehitetään ja käytetään verkostoja, joiden avulla vaihdetaan tietoja kansanterveysalan parhaista käytännöistä ja terveyspolitiikkojen tehokkuudesta.
vi) Pyydetään arvostetuilta tiedemiehiltä ja asiantuntijoilta tieteellisiä tietoja ja ohjeita.
vii) Tuetaan ja edistetään yhteisön ja jäsenvaltioiden toimia parhaiden toimintatapojen, terveyttä koskevien perusteltujen suuntaviivojen ja kansanterveyden laadullisten suuntaviivojen kehittämiseksi tieteellisen tiedon perusteella.
e) Euroopan tasolla toimivien sellaisten voittoa tavoittelemattomien eurooppalaisten valtioista riippumattomien järjestöjen yhteensovittamisen edistäminen, jotka kehittävät ohjelman mukaan ensisijaisia toimintoja. Järjestöt voivat toimia joko yksinään tai yhdessä useampien yhteistyötä tekevien järjestöjen kanssa.
4 artikla
Yhteiset strategiat ja yhteiset toimet
Ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi kaikkien yhteisön politiikkojen ja toimintojen määrittelyssä ja toteuttamisessa ohjelman tavoitteet voidaan toteuttaa yhteisinä strategioina ja yhteisinä toimina luomalla yhteyksiä asianomaisiin yhteisön ohjelmiin ja toimiin, joita toteutetaan erityisesti seuraavilla aloilla: kuluttajansuoja, sosiaalinen suojelu, työterveys ja työturvallisuus, työllisyys, tutkimus ja teknologinen kehittäminen, sisämarkkinat, tietoyhteiskunta ja tietotekniikka, tilastot, maatalous, koulutus, liikenne, teollisuus ja ympäristö. Lisäksi yhteyksiä luodaan yhteisen tutkimuskeskuksen ja asiaan liittyvien yhteisön elinten toimiin, joiden kanssa tehtävää yhteistyötä tuetaan.
5 artikla
Ohjelman toteuttaminen
1. Komissio varmistaa ohjelman mukaisten toimien toteuttamisen läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa 9 artiklan säännösten mukaisesti huolehtien siitä, että ohjelman toteuttaminen sujuu sujuvasti ja tasapainoisesti.
2. Tukeakseen ohjelman toteuttamista komissio huolehtii tarkoituksenmukaisten rakenteellisten järjestelyjen avulla läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa terveyden seurannan ja terveysuhkiin liittyvän nopean toiminnan verkostojen koordinoinnista ja integroinnista.
3. Komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat toimivaltuuksiensa mukaisesti tarkoituksenmukaisia toimia varmistaakseen, että ohjelman toteuttaminen on tehokasta, ja kehittääkseen yhteisön ja jäsenvaltioiden tasolla mekanismeja, joilla pyritään ohjelman tavoitteisiin. Ne varmistavat, että ohjelman mukaisesti tuetuista toimista tiedotetaan asiaankuuluvasti ja että paikallis- ja aluehallinnon viranomaisten sekä valtioista riippumattomien järjestöjen kautta toteutettaviin toimiin saadaan mahdollisimman suuri osallistujamäärä.
4. Komissio pyrkii läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa varmistamaan, että tietoaineistot ja tiedot ovat keskenään vertailukelpoisia ja että terveystietojen ja -tietoaineistojen vaihtojärjestelmät ja -verkostot ovat mahdollisuuksien mukaan yhteensopivia ja yhteentoimivia.
5. Ohjelman toteuttamisessa komissio varmistaa yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että kaikkia asiaankuuluvia henkilötietojen suojasta annettuja säännöksiä noudatetaan ja että tarvittaessa otetaan käyttöön mekanismeja, jotka takaavat tietojen luottamuksellisuuden ja turvallisuuden.
6. Komissio varmistaa läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa siirtymisen niistä 13 artiklassa tarkoitetuissa päätöksissä vahvistettujen kansanterveysohjelmien toimista, jotka edistävät tämän ohjelman painopistealueita, tämän ohjelman mukaisesti toteutettaviin toimiin.
6 artikla
Yhdenmukaisuus ja täydentävyys
Komissio huolehtii siitä, että tämän ohjelman mukaisesti toteutettavat toimet ovat yhdenmukaisia muiden yhteisön politiikkojen ja toimintojen, 4 artiklassa mainitut politiikat mukaan lukien, mukaisesti toteutettavien toimien kanssa ja täydentävät niitä. Komissio nimeää erikseen ehdotukset, joilla on erityistä merkitystä tämän ohjelman tavoitteiden ja toimien kannalta, ja ilmoittaa 9 artiklassa tarkoitetulle komitealle siitä, miten terveysnäkökohdat sekä niiden odotetut terveysvaikutukset on otettu huomioon kyseisissä ehdotuksissa.
7 artikla
Rahoitus
1. Rahoituspuitteet tämän ohjelman toteuttamiseksi 1 artiklassa mainituksi ajanjaksoksi ovat 312 miljoonaa euroa.
Edellä 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan iii alakohdassa tarkoitettuihin rakenteellisiin järjestelyihin liittyvästä teknisestä ja hallinnollisesta avusta aiheutuvat kulut ja niihin liittyvä toiminta rahoitetaan ohjelman kokonaisbudjetista.
2. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien rajoissa.
8 artikla
Täytäntöönpanotoimenpiteet
1. Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista, jäljempänä mainittuja seikkoja koskevista toimenpiteistä päätetään 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen:
a) ohjelman toteuttamista koskeva vuosittainen työsuunnitelma, jossa esitetään painoalueet ja toteutettavat toimet, myös määrärahojen jako;
b) ohjelman toimien valintaan ja rahoitukseen liittyvät järjestelyt, perusteet ja menettelyt;
c) 4 artiklassa tarkoitettujen yhteisten strategioiden ja yhteisten toimien toteuttamista koskevat järjestelyt;
d) 12 artiklassa tarkoitetut ohjelman arviointiin liittyvät järjestelyt;
e) järjestelyt, jotka koskevat terveyden seurantaa ja terveysuhkiin liittyvää nopeaa toimintaa koordinoivien järjestelyjen valmistelua;
f) ohjelman mukaiset tietojen siirtoa, vaihtoa ja levittämistä sekä terveysuhkiin liittyvää nopeaa toimintaa koskevat järjestelyt sanotun kuitenkaan rajoittamatta päätöksen N:o 2119/98/EY mukaisia täytäntöönpanotoimenpiteitä.
2. Kaikista muista tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä päätetään 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen.
9 artikla
Komitea
1. Komissiota avustaa komitea.
2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.
Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi kuukaudeksi.
3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.
4. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
10 artikla
EFTA/ETA-maiden, assosioituneiden Keski- ja Itä-Euroopan maiden sekä Kyproksen, Maltan ja Turkin osallistuminen
Tähän ohjelmaan voivat osallistua
a) EFTA/ETA-maat ETA-sopimuksessa määrättyjen ehtojen mukaisesti;
b) assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat Eurooppa-sopimuksissa, niiden lisäpöytäkirjoissa sekä asianomaisten assosiaationeuvostojen päätöksissä vahvistettujen ehtojen mukaisesti;
c) Kypros lisämäärärahojen perusteella sen kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti;
d) Malta ja Turkki lisämäärärahojen perusteella perustamissopimuksen mukaisesti.
11 artikla
Kansainvälinen yhteistyö
Ohjelman toteuttamisessa kannustetaan tekemään yhteistyötä kolmansien maiden ja kansanterveysalalla toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa, erityisesti Maailman terveysjärjestön (WHO), Euroopan neuvoston ja Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) kanssa, tai sellaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa, jotka voivat vaikuttaa kansanterveyteen kuten Maailman kauppajärjestön ja YK:n elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) kanssa, 9 artiklan 3 kohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Erityisesti terveystietojärjestelmä ja terveysuhkien torjumiseksi käytettävissä olevat voimavarat olisi tarvittaessa ja mahdollisuuksien mukaan sovitettava yhteen Maailman terveysjärjestön toimien kanssa.
12 artikla
Seuranta, arviointi ja tulosten levittäminen
1. Komissio seuraa säännöllisesti läheisessä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa ja tarvittaessa asiantuntijoiden avustuksella ohjelman toimien toteuttamista esitettyjen tavoitteiden pohjalta. Se antaa tästä vuosittain tietoja komitealle. Komissio toimittaa keskeisimmät tulokset Euroopan parlamentille ja neuvostolle.
2. Jäsenvaltiot antavat komission pyynnöstä tietoja tämän ohjelman toteuttamisesta ja vaikutuksista.
3. Ohjelman neljännen vuoden loppuun mennessä komissio teettää riippumattomilla ja pätevillä asiantuntijoilla ulkopuolisen arvioinnin ohjelman kolmen ensimmäisen vuoden kuluessa tapahtuneesta toteuttamisesta ja edistymisestä. Se arvioi myös ohjelman terveysvaikutuksia ja voimavarojen käytön tehokkuutta sekä johdonmukaisuutta ja täydentävyyttä suhteessa muihin asiaan liittyviin ohjelmiin, toimiin ja aloitteisiin, joita toteutetaan yhteisön muiden politiikkojen ja muun toiminnan yhteydessä. Komissio toimittaa arvioinnin johtopäätökset ja niitä koskevat kommenttinsa Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle. Komissio toimittaa lisäksi näille toimielimille ja elimille loppukertomuksen ohjelman toteuttamisesta ohjelman päättymistä seuraavan vuoden loppuun mennessä.
4. Komissio antaa yleisölle mahdollisuuden tutustua toteutettujen toimien tuloksiin ja arviointikertomuksiin.
13 artikla
Kumoaminen
Kumotaan seuraavat päätökset 31 päivästä joulukuuta 2002 alkaen:
päätös N:o 645/96/EY, päätös N:o 646/96/EY, päätös N:o 647/96/EY, päätös N:o 102/97/EY, päätös N:o 1400/97/EY, päätös N:o 372/1999/EY, päätös N:o 1295/1999/EY, päätös N:o 1296/1999/EY.
14 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Tehty Brysselissä 23 päivänä syyskuuta 2002.