32006D0683
L 285/47
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА
от 15 септември 2006 година
за приемане на процедурен правилник на Съвета
(2006/683/EO, Евратом)
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 207, параграф 3, първа алинея от него,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия, и по-специално член 121, параграф 3 от него,
като взе предвид Договора за Европейския съюз, и по-специално член 28, параграф 1 и член 41, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
(1)
На заседанието си на 15 и 16 юни 2006 г. Европейският съвет подчерта, че за укрепване доверието на гражданите в Европейския съюз е важно да им се предостави по-лесен достъп до информацията за неговите дейности, по-специално чрез разширяване на откритостта и прозрачността. Следователно съгласно решенията на Европейския съвет и като се зачита напълно необходимостта да се гарантира ефективната работа на Съвета, дейностите му трябва да са по-отворени, особено когато Съветът обсъжда законодателни актове, които се приемат съгласно процедурата за съвместно вземане на решения. Следва да се вземат мерки за значително подобряване на използваните технически средства за разпространение, на всички официални езици на институциите на Европейския съюз, на обсъжданията и публичните дебати на Съвета, по-специално чрез интернет.
През декември 2006 г. Съветът ще разгледа въвеждането на споменатите по-горе мерки за по-голяма откритост и ще оцени влиянието им върху ефективността на дейностите на Съвета.
(2)
Подходящо е също така да се подобри планирането на дейностите на Съвета. Ето защо, на мястото на съществуващата система следва да бъде въведена нова система, основана на 18-месечна програма, която се представя за одобрение на Съвета от трите следващи председателства за този период.
(3)
На последно място, с цел да се подобри механизмът на действие на писмената процедура и да се ускори приемането от Съвета на отговорите на въпросите на членовете на Европейския парламент, решенията за назначаване на членовете на Европейския икономически и социален комитет и на членовете на Комитета на регионите, както и решенията за консултация с други органи и институции, е необходимо да се изменят и уточнят разпоредбите, уреждащи писмената процедура,
РЕШИ:
Член 1
Процедурният правилник на Съвета от 22 март 2004 г. (1) се заменя със следното:
„ ПРОЦЕДУРЕН ПРАВИЛНИК НА СЪВЕТА
Член 1
Свикване и място на заседанията
1. Съветът се свиква от своя председател по негова инициатива, по искане на един от неговите членове или на Комисията (2).
2. Седем месеца преди датата на поемане на функциите, след консултация с предишното и следващото председателство, ако е необходимо, председателството съобщава предвидените от него дати за заседанията на Съвета, необходими за осъществяване на неговата законодателна дейност или вземане на оперативни решения.
3. Седалището на Съвета е в Брюксел. През месеците април, юни и октомври Съветът заседава в Люксембург (3).
При извънредни обстоятелства и поради сериозни причини Съветът или Комитетът на постоянните представители (наричан по-нататък Корепер), могат да решат с единодушие Съветът да заседава другаде.
Член 2
Състави на Съвета, роля на Съвета по общи въпроси и външни отношения и програма
1. Съветът може да заседава в различни състави според разглежданите въпроси. Съветът в състава си по общи въпроси и външни отношения (наричан по-нататък Съвет по общи въпроси и външни отношения) на заседание, както е посочено в параграф 2, буква а), определя списъка на тези състави, даден в приложение I.
2. Съветът по общи въпроси и външни отношения отговаря за следните две основни области, за които се събира на различни заседания, с различен дневен ред и евентуално на различни дати, посветени съответно на:
а)
подготовка и проследяване на заседанията на Европейския съвет, включително необходимата координация на подготвителните работи, обща координация на политиките, институционалните и административните въпроси, хоризонталните досиета, обхващащи няколко политики на Европейския съюз, както и всички досиета, предадени му от Европейския съвет, като взема предвид правилата за работа на Икономическия и паричен съюз.
б)
цялостното провеждане на външната дейност на Европейския съюз, по-точно външна политика и обща политика за сигурност, европейска политика за сигурност и отбрана, външна търговия, сътрудничество за развитие и хуманитарна помощ.
3. За подготовка на заседанията на Европейския съвет, Съветът по общи въпроси и външни отношения, свикан на заседание съгласно параграф 2, буква а), следва да:
а)
най-късно четири седмици преди заседанието на Европейския съвет съставя проект за дневен ред с обяснителни бележки по предложение на председателството;
б)
събира се на последно подготвително заседание в навечерието на заседанието на Европейския съвет и одобрява дневния ред.
Предложенията на другите състави на Съвета към работата на Европейския съвет се предават на Съвета по общи въпроси и външни отношения за неговото заседание, посочено в параграф 2, буква а), най-малко две седмици преди заседанието на Европейския съвет.
Освен при спешни и непредвидени обстоятелства, например свързани с текущи международни събития, нито един състав на Съвета или подготвителен комитет на Съвета не може да заседава между последното подготвително заседание, посочено в първа алинея, буква б), и заседанието на Европейския съвет.
Мерките, необходими за практическата организация на работата на Европейския съвет, се предприемат от председателството съвместно с Генералния секретариат съгласно правилата, одобрени от Европейският съвет.
4. За всеки период от 18 месеца трите председателства за периода изготвят в тясно сътрудничество с Комисията и след необходимите консултации проектопрограма на дейностите на Съвета за съответния период. Трите председателства представят съвместно тази проектопрограма най-късно един месец преди съответния период, за да може тя да бъде одобрена от Съвета по общи въпроси и външни отношения, свикан на заседание съгласно параграф 2, буква а) (4).
5. Бъдещото председателство съставя временния дневен ред на заседанията на Съвета, предвидени за следващото шестмесечие, посочвайки предвидената законодателна дейност и оперативни решения. Тези временни проекти за дневен ред се съставят най-късно една седмица преди датата на поемането на председателството въз основа на 18-месечната програма на Съвета и след консултации с Комисията. Ако е необходимо, може да се предвидят извънредни заседания на Съвета освен предварително планираните.
Подобни проекти за дневен ред на заседанията на Съвета, предвидени за шестмесечието, следващо това, посочено в първа алинея, се съставят от съответното председателство след консултацията с Комисията и със следващото председателство най-късно една седмица, преди то да поеме функциите си.
Ако през даден период от шест месеца се окаже, че някое от планираните заседания не е необходимо, председателството не го свиква.
Член 3 (5)
Дневен ред
1. Като се съобразява с 18-месечната програма на Съвета, председателят изготвя временен дневен ред за всяко заседание. Той се изпраща до другите членове на Съвета и до Комисията най-малко 14 дни преди началото на заседанието.
2. Временният дневен ред съдържа точките, исканията за вписване на които ведно със съответните документи, са подадени в Генералния секретариат от член на Съвета или от Комисията най-малко шестнадесет дни преди началото на заседанието. Точките във временния дневен ред, по които председателството, член на Съвета или Комисията могат да поискат гласуване, се отбелязват със звездичка. Този знак се слага, когато са спазени всички процедурни правила, предвидени в Договорите.
3. Точките относно приемането на акт или съвместна позиция за законодателно предложение или предложение за мярка, която да се приеме съгласно дял VI от Договора за Европейския съюз (наричан по-нататък „Договор за ЕС“), се вписват във временния дневен ред за вземане на решение, само ако е изтекъл срокът от шест седмици, предвиден в точка 3 от протокола за ролята на националните парламенти в Европейския съюз.
Съветът може с единодушие да се отклони от изискването за спазване на срока от шест седмици, когато включването на някоя точка се налага по спешност, съгласно изключенията, предвидени в точка 3 от посочения протокол.
4. Във временния дневен ред се вписват само точки, документите по които са изпратени на членовете на Съвета и до Комисията най-късно към датата на изпращането на дневния ред.
5. Генералният секретариат предава на членовете на Съвета и на Комисията исканията за вписване и документите, за които посочените по-горе срокове не са били спазени.
Ако до края на седмицата, предхождаща заседанието на Съвета, Корепер не е приключил с обсъждането на дадени точки за законодателни актове по смисъла на член 7, председателството ги оттегля от временния дневен ред, освен ако въпросът не е спешен и не се засяга параграф 2.
6. Временният дневен ред се дели на част А и част Б. В част А се вписват точките, които Съветът може да одобри без разисквания, което не изключва възможността всеки член на Съвета и Комисията да изрази мнението си при одобряването на тези точки и да включи изявленията си в протокола.
7. Дневният ред се приема от Съвета в началото на всяко заседание. За включването в дневния ред на точка, която не фигурира във временния дневен ред, е необходимо единодушно решение на Съвета. Така включените точки могат да бъдат подложени на гласуване, ако са спазени всички процедурни правила, предвидени в Договорите.
8. Въпреки това, ако изказването на позиция по дадена точка от част А би могло да предизвика ново разискване или ако член на Съвета или на Комисията поиска това, тази точка се оттегля от дневния ред, освен ако Съветът не реши друго.
9. Всяко искане за включване на точка „Разни“ се придружава с обяснителен документ.
Член 4
Представителство на член на Съвета
При спазване на разпоредбите на член 11 за делегиране правото на глас, ако някой член на Съвета е възпрепятстван да присъства на дадено заседание, той може да изпрати свой представител.
Член 5
Заседания
1. Заседанията на Съвета не са публични, освен в случаите, посочени в член 8.
2. Комисията е поканена да присъства на заседанията на Съвета. Същото се отнася и за Европейската централна банка, когато упражнява правото си на инициатива. Все пак Съветът може да реши да проведе обсъждане без присъствието на Комисията или на Европейската централна банка.
3. Членовете на Съвета или на Комисията могат да бъдат придружени от длъжностни лица, които им помагат. Имената и функциите на тези длъжностни лица се съобщават предварително на Генералния секретариат. Съветът може да определи максимален брой участници от делегация, включително членове на Съвета, които могат да присъстват едновременно в заседателната зала.
4. Достъпът до заседанията на Съвета е възможен след представяне на пропуск, издаден от Генералния секретариат.
Член 6
Служебна тайна и представяне на документи в съдебни производства
1. При спазване на членове 8 и 9 и разпоредбите за публичния достъп до документи, обсъжданията на Съвета са предмет на служебна тайна, освен ако Съветът не реши друго.
2. Съветът или Корепер могат да разрешат представянето в съдебни производства на копие или препис от документи на Съвета, които не са били публични съгласно разпоредбите за публичния достъп до документи.
Член 7
Случаи, в които Съветът действа в качеството си на законодателен орган
Съветът действа в качеството си на законодателен орган по смисъла на член 207, параграф 3, втора алинея от Договора за ЕО, когато приема правни норми, задължителни във или за държавите-членки, под формата на регламенти, директиви, рамкови решения или решения въз основа на съответните разпоредби в Договорите, с изключение на обсъжданията за приемане на мерки от вътрешен характер, административни или бюджетни актове, актове относно междуинституционални или международни отношения, или незадължителни актове (като заключения, препоръки или резолюции).
Когато получи законодателни предложения или инициативи, Съветът се въздържа да приема актове, които не са предвидени в Договорите, като резолюции, заключения или декларации извън посочените в член 9.
Член 8
Открити обсъждания на Съвета и публични разисквания
1. Обсъжданията в Съвета на законодателни актове, подлежащи на приемане съгласно процедурата за съвместно вземане на решения, посочена в член 251 от Договора за ЕО, са открити при следните условия:
а)
представянето, ако има такова, от Комисията на нейните законодателни предложения и последващите обсъждания в Съвета, е открито;
б)
гласуването на тези законодателни актове е открито, както и заключителните обсъждания в Съвета, водещи до гласуването, и съпътстващите обяснения на вота;
в)
всички други обсъждания в Съвета на тези законодателни актове са открити, освен ако за всеки един случай Съветът или Корепер не решат друго за дадено обсъждане.
2. Първото обсъждане в Съвета на нови важни законодателни актове, различни от тези, които се приемат съгласно процедурата за съвместно вземане на решения, е открито. Председателството определя кои са новите важни законодателни предложения, като Съветът или Корепер могат да решат друго, ако е необходимо. Председателството може да реши за всеки един случай, че следващите обсъждания в Съвета на даден законодателен акт са открити, освен ако Съветът или Корепер не решат друго.
3. По решение на Съвета или на Корепер, взети с квалифицирано мнозинство, Съветът провежда публични разисквания по важни въпроси, засягащи интересите на Европейския съюз и неговите граждани.
Председателството, членовете на Съвета или на Комисията предлагат въпросите или конкретните теми за тези разисквания, като вземат предвид важността на въпроса или значението му за гражданите.
4. Съветът по общи въпроси и външни отношения, свикан на заседание съгласно член 2, параграф 2, буква а), провежда публично разискване за 18-месечната програма на Съвета. Другите състави на Съвета също провеждат публично разискване на своите приоритети. Представянето на петгодишната програма, работната годишна програма и годишната политическа стратегия на Комисията, както и последващото разискване в Съвета, са публични.
5. Считано от изпращането на временния дневен ред по реда на член 3:
а)
точките в дневния ред на Съвета, които са открити съгласно параграфи 1 и 2, се отбелязват със забележка „публично обсъждане“;
б)
точките от дневния ред Съвета, които са открити съгласно параграфи 3 и 4, се отбелязват със забележка „публично разискване“;
Достъпът до откритите обсъждания на Съвета и публичните разисквания по настоящия член се осигурява чрез публично предаване с аудиовизуални средства, по-специално в зала със звук и пряка видеовръзка на всички официални езици на Европейския съюз. Видеозаписът е на разположение в продължение най-малко на един месец на интернет страницата на Съвета. Резултатите от гласуването се огласяват с визуални средства.
Доколкото е възможно, Генералният секретариат информира обществото предварително за приблизителните дати и часове на тези аудиовизуални предавания и предприема всички необходими мерки, за да осигури прилагането на настоящия член.
Член 9
Публично оповестяване на гласуването, на обясненията на вота и на протокола
1. Освен в случаите, когато обсъжданията на Съвета са открити съгласно член 8, параграф 1, когато Съветът действа в качеството си на законодателен орган по смисъла на член 7, публично се оповестяват резултатите от гласуванията и обясненията на вота от страна на членовете на Съвета, изявленията, вписани в протокола на Съвета, както и точките от този протокол, които се отнасят до приемане на законодателни актове.
Същото правило се прилага по отношение на:
а)
резултатите от гласуванията и обясненията на вота, изявленията, вписани в протокола на Съвета, както и точките от този протокол, които се отнасят до приемане на обща позиция в приложение на член 251 или член 252 от Договора за ЕО;
б)
резултатите от гласуванията и обясненията на вота от страна на членовете на Съвета или на техните представители в Помирителния комитет, създаден с член 251 от Договора за ЕО, както и изявленията, вписани в протокола на Съвета, както и точките от този протокол, които се отнасят до заседанията на Помирителния комитет;
в)
резултатите от гласуванията и обясненията на вота, изявленията, вписани протокола на Съвета, както и точките от този протокол, които се отнасят до съставянето от Съвета на конвенция въз основа на дял VI от Договора за ЕС.
2. Освен това резултатите от гласуването се оповестяват:
а)
когато Съветът действа съгласно дял V от Договора за ЕС, по единодушно решение на Съвета или на Корепер, прието по искане на някой от техните членове;
б)
когато Съветът приема обща позиция по смисъла на дял VI от Договора за ЕС, по единодушно решение на Съвета или на Корепер, прието по искане на някой от техните членове;
в)
в останалите случаи, по решение на Съвета или на Корепер, прието по искане на някой от техните членове.
Когато резултатите от гласуването на Съвета се оповестяват публично съгласно букви а), б) и в) от първа алинея, обясненията на вота, направени по време на гласуването, също се оповестяват публично по искане на засегнатите членове на Съвета при спазване на настоящия правилник, правната сигурност и интересите на Съвета.
Изявленията, вписани в протокола на Съвета, както и точките от този протокол, които се отнасят до приемане на актовете, посочени в букви а), б) и в) от първа алинея, се оповестяват публично по решение на Съвета или на Корепер, прието по искане на някой от техните членове.
3. Освен в случаите, когато обсъжданията в Съвета са открити съгласно член 8, обсъжданията, предхождащи предварително гласуване или приемането на подготвителни актове, не се огласяват публично.
Член 10
Публичен достъп до документите на Съвета
Особените разпоредби за публичен достъп до документите на Съвета са дадени в приложение II.
Член 11
Условия за гласуване и кворум
1. Съветът гласува по предложение на председателя.
Председателят е длъжен освен това започне процедура по гласуване по предложение на член на Съвета или на Комисията, ако мнозинството от членовете на Съвета реши това.
2. Членовете на Съвета гласуват по реда на държавите-членки, определен съгласно член 203 от Договора за ЕО и член 116 от Договора за създаване на Европейската общност за атомна енергия (наричан по-нататък Договор за Евратом), като се започва от члена, който съгласно този ред, следва този, заемащ длъжността на председател.
3. При гласуване всеки член на Съвета може да гласува от името на не повече от един от другите членове (6).
4. За да се пристъпи към гласуване, е необходимо присъствието на мнозинството от членовете на Съвета, които по силата на Договорите могат да участват в гласуването. В момента на гласуването председателят, подпомаган от Генералния секретариат, проверява дали има кворум.
5. Когато Съветът следва да вземе решение, което се приема с квалифицирано мнозинство и ако някой член на Съвета го поиска, се проверява дали държавите-членки, които съставляват това мнозинство, представляват най-малко 62 % от цялото население на Европейския съюз, изчислено съгласно данните за населението, дадени в член 1 от приложение III.
Член 12
Обичайна писмена процедура за гласуване и процедура на мълчаливо съгласие
1. Актовете на Съвета по спешни въпроси могат да бъдат приети чрез писмено гласуване, когато Съветът или Корепер реши единодушно да приложи тази процедура. Председателят може също в особени обстоятелства да предложи тази процедура; в този случай писменото гласуване се осъществява, когато всички членове на Съвета приемат тази процедура.
Съгласието на Комисията да се следва процедурата за писмено гласуване е необходимо, когато решението е по въпрос, внесен в Съвета от Комисията.
Генералният секретариат съставя месечна справка за актовете, приети чрез писмената процедура.
2. По инициатива на председателството Съветът може да действа по опростена писмена процедура, наречена „мълчаливо съгласие“, за:
а)
приемане текста на отговор на писмен въпрос, или при нужда устен въпрос, зададен на Съвета от член на Европейския парламент, след като проектът за отговор е обсъден от Корепер (7);
б)
назначаване членовете на Европейския икономически и социален комитет и членовете на Комитета на регионите и техните заместници, след като проекторешението е обсъдено от Корепер;
в)
решение за консултация с други институции или органи, когато тази консултация се изисква от Договорите;
г)
изпълнение на външната политика и обща политика за сигурност чрез мрежата COREU (процедура за мълчаливо съгласие COREU) (8)
В този случай текстът се счита приет след изтичането на срока, определен от председателството с оглед важността на въпроса, ако не бъде оспорен от някой член на Съвета.
3. Приключването на писмената процедурата по вземане на решение се установява от Генералният секретариат.
Член 13
Протокол
1. На всяко заседание се води протокол, който след одобрение се подписва от генералния секретар/върховен представител за външната политика и сигурността (наричан по-нататък „генерален секретар“) или от заместник генералния секретар. Те могат да упълномощят за това главните директори в Генералния секретариат.
По правило за всяка точка от дневния ред протоколът посочва:
-
документите, предоставени на Съвета,
-
взетите решения или заключенията на Съвета,
-
декларациите, направени от Съвета или тези, които някой член на Съвета или на Комисията е поискал да бъдат вписани.
2. Проектът на протокола се изготвя от Генералния секретариат в срок от петнадесет дни и се внася за одобрение от Съвета или от Корепер.
3. Преди одобрението на протокола всеки член на Съвета или Комисията може да поиска да бъде изготвен подробен протокол по някоя от точките в дневния ред. Тези искания могат да се адресират до Корепер.
Член 14
Обсъждания и решения въз основа на документи и проекти, съставени на езиците, предвидени в действащия езиков режим
1. Освен ако Съветът не приеме единодушно друго решение на основание на неотложност, Съветът обсъжда и приема решения само въз основа на документи и проекти, съставени на езиците, предвидени в действащия езиков режим.
2. Всеки член на Съвета може да се противопостави на обсъжданията, ако текстът на всички предложени изменения не е съставен на езиците, посочени в параграф 1.
Член 15
Подписване на актовете
Текстът на актовете, приети от Съвета, и тези, приети съвместно от Европейския парламент и от Съвета, се подписва при приемането от изпълняващия функциите на председател и от генералния секретар или заместник генералния секретар. Генералният секретар или заместник генералният секретар могат да упълномощят за това главните директори в Генералния секретариат.
Член 16 (9)
Невъзможност за участие в гласуването
За целите на прилагането на настоящия процедурен правилник и в съответствие с приложение IV, ще се вземат предвид случаите, в които съгласно Договорите един или повече членове на Съвета не могат да участват в гласуването.
Член 17
Публикуване на актовете в Официален вестник
1. Следните актове се публикуват в Официален вестник на Европейския съюз (наричан по-нататък Официален вестник) от генералния секретар или от заместник генералния секретар:
а)
актовете, посочени в член 254, параграфи 1 и 2 от Договора за ЕО;
б)
актовете, посочени в член 163, първа алинея от Договора за Евратом;
в)
общите позиции, приети от Съвета съгласно процедурите, посочени в членове 251 и 252 от Договора за ЕО, както и мотивите за това;
г)
рамковите решения и решенията, посочени в член 34, параграф 2 от Договора за ЕС;
д)
конвенциите, съставени от Съвета съгласно член 34, параграф 2 от Договора за ЕС.
В Официален вестник се отбелязва влизането в сила на тези конвенции.
е)
конвенциите, подписани от държавите-членки въз основа на член 293 от Договора за ЕО.
В Официален вестник се отбелязва влизането в сила на тези конвенции.
ж)
международните споразумения, сключени от Общността.
В Официален вестник се отбелязва влизането в сила на такива споразумения.
з)
международните споразумения, сключени съгласно член 24 от Договора за ЕС, освен ако Съветът не реши друго на основание на членове 4 и 9 от Регламент (ЕО) № 1049/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 30 май 2001 г. относно публичния достъп до документи на Европейския парламент, на Съвета и на Комисията (10).
В Официален вестник се отбелязва влизането в сила на такива споразумения.
2. Освен ако Съветът или Корепер не реши друго, следните актове се публикуват в Официален вестник от генералния секретар или от заместник генералния секретар:
а)
инициативите, внесени в Съвета от някоя държава-членка по силата на член 67, параграф 1 от Договора за ЕО;
б)
инициативите, внесени в Съвета от някоя държава-членка по силата на член 34, параграф 2 от Договора за ЕС;
в)
общите позиции, посочени в член 34, параграф 2 от Договора за ЕС;
г)
директивите, различни от посочените в член 254, параграфи 1 и 2 от Договора за ЕО, решенията, различни от посочените в член 254, параграф 1 от Договора за ЕО, препоръките и становищата.
3. Съветът или Корепер решава с единодушие във всеки отделен случай дали генералният секретар или от заместник генералният секретар да публикуват в Официален вестник, общите стратегии, съвместните действия и общите позиции, посочени в член 12 от Договора за ЕС.
4. Съветът или Корепер решава във всеки отделен случай и като се съобразяват с възможното публикуване на основния акт дали генералният секретар или заместник генералният секретар да публикуват в Официален вестник:
а)
мерките за прилагането на съвместните действия, посочени в член 12 от Договора за ЕС;
б)
съвместните действия, общите позиции или всяко друго решение, прието въз основа на обща стратегия, съгласно член 23, параграф 2, първо тире от Договора за ЕС;
в)
всички мерки за изпълнение на решенията, посочени в член 34, параграф 2 от Договора за ЕС, както и евентуалните мерки за прилагането на конвенциите, съставени от Съвета съгласно член 34, параграф 2 от Договора за ЕС;
г)
други актове на Съвета като решенията sui generis или резолюциите.
5. Когато споразумение, сключено между Общностите и една или повече държави-членки или международни организации създава орган, оправомощен да взема решения, при сключването на такова споразумение Съветът решава дали решенията, взети от този орган, следва да бъдат публикувани в Официален вестник.
Член 18
Нотификация на актовете
1. Директивите, различни от посочените в член 254, параграфи 1 и 2 от Договора за ЕО и решенията, различни от посочените в член 254, параграф 1 от Договора за ЕО, се нотифицират на техните адресати от генералния секретар, заместник генералния секретар или генерален директор, действащ от тяхно име.
2. Когато не се публикуват в Официален вестник, следните актове се нотифицират на техните адресати от генералния секретар, заместник генералния секретар или генерален директор, действащ от тяхно име:
а)
препоръките;
б)
общите стратегии, съвместните действия и общите позиции, посочени в член 12 от Договора ЕС;
в)
общите позиции, посочени в член 34, параграф 2 от Договора ЕС;
г)
мерките за прилагане на актовете, приети въз основа на член 12 и 34 от Договора ЕС.
3. Генералният секретар, заместник генералният секретар или генералният директор, действащ от тяхно име, изпращат до правителствата на държавите-членки и до Комисията преписи на директивите на Съвета, различни от посочените в член 254, параграфи 1 и 2 от Договора за ЕО, както и от решенията и препоръките на Съвета.
Член 19 (11)
Корепер, комитети и работни групи
1. Корепер има за задача да подготвя работата на Съвета и да изпълнява задачите, които са му поставени от него. Той във всеки един случай (12) следи за последователността на политиките и действията на Европейския съюз, като спазва следните принципи и правила:
а)
принципите за законност, субсидиарност, пропорционалност и мотивираност на актовете;
б)
правила, определящи правомощията на институциите и органите на Съюза;
в)
бюджетни разпоредби;
г)
процедурни правила, прозрачност и качество на съставяне на законодателството.
2. Всички точки, включени в дневния ред на дадено заседание на Съвета, се разглеждат предварително от Корепер, освен ако не се реши друго. Корепер полага се стреми да постигне съгласие на това ниво, което се предлага за одобрение на Съвета. Той гарантира надлежното представяне на документите пред Съвета и при необходимост представя насоки, варианти или предложения за решения. В спешни случаи Съветът може да реши с единодушие да обсъжда, без да е извършено това предварително разглеждане.
3. За осъществяване на някои подготвителни задачи или определени проучвания могат да бъдат създавани комитети или работни групи от Корепер или с негово одобрение.
Генералният секретариат осъвременява и оповестява списъка на подготвителните органи. Само комитетите и работните групи, вписани в този списък, могат да заседават като подготвителни органи на Съвета.
4. Корепер се председателства от постоянния представител или заместник постоянния представител на държавата-членка, която председателства Съвета, в зависимост от въпросите, включени в дневния ред. Освен ако Съветът не реши друго, различните комитети, предвидени в Договорите, също се председателстват от делегат на тази държава-членка. Това правило важи и за комитетите и работните групи, посочени в параграф 3.
5. За подготовка на заседанията на съставите на Съвета, които заседават веднъж на полугодие, когато тези заседания се състоят през първата половина от полугодието, заседанията на комитетите, различни от Корепер, и заседанията на работните групи, състоящи се по време на предходното полугодие, се председателстват от делегат на държавата-членка, която следва да председателства посочените заседания на Съвета.
6. Когато определено досие ще бъде разглеждано основно през определено полугодие, делегат на държавата-членка, която ще поеме председателството през това полугодие, може, по време на предходното полугодие, да председателства заседанията на комитетите, различни от Корепер, и работните групи, когато обсъждат това досие. Практическото прилагане на този параграф се урежда от споразумение между двете съответни председателства.
В конкретния случай, когато се обсъжда бюджетът на Европейските общности за определена финансова година, заседанията на подготвителните органи на Съвета, различни от Корепер, които подготвят точките от дневния ред на Съвета, отнасящи се до бюджета, се председателстват от делегат на държавата-членка, която ще председателства Съвета по време на второто полугодие на годината, предхождаща съответната финансова година. Това правило се прилага със съгласието на другото председателство за председателството на заседанията на Съвета в момента, когато се разглеждат упоменатите точки във връзка с бюджета. Заинтересованите председателства ще се консултират за практическото прилагане.
7. Съгласно съответните разпоредби, посочени по-долу, Корепер може да приеме следните процедурни решения, при условие че отнасящите се за тях точки са вписани в неговия временен дневен ред поне три работни дни преди заседанието. Необходимо е единодушно решение на Корепер за изменение на този срок (13):
а)
решение дадено заседание на Съвета да се проведе на друго място, различно от Брюксел или Люксембург (член 1, параграф 3);
б)
разрешение да се направи копие или препис от документ на Съвета за представянето му в съдебно производство (член 6, параграф 2);
в)
решение да се проведе публично разискване на Съвета или дадено обсъждане на Съвета да не бъде открито (член 8, параграф 1, буква в) и параграфи 2 и 3);
г)
решение да се огласят публично резултатите от гласуване и изявленията, вписани в протокола на Съвета в случаите, предвидени в член 9, параграф 2;
д)
решение да се използва писмената процедура за вземане на решение (член 12, параграф 1);
е)
одобрение или изменение на протокол на Съвета (член 13, параграфи 2 и 3);
ж)
решение дали да се публикува определен акт в Официален вестник (член 17, параграфи 2, 3 и 4);
з)
решение да се консултира друга институция или друг орган, когато тази консултация не се изисква от Договорите;
и)
решение да се определи или да се продължи срокът за консултация с определена институция или орган;
й)
решение да се продължат сроковете, посочени в член 251, параграф 7 от Договора за ЕО;
к)
одобрение на текста на писмо, адресирано до институция или орган.
Член 20
Председателство и нормално протичане на обсъжданията
1. Председателството отговаря за прилагането на този процедурен правилник и следи за нормалното протичане на обсъжданията. По-специално, председателството спазва и следи за спазването на разпоредбите на приложение V относно методите за работа в разширения Съвет.
За да осигури нормалното протичане на обсъжданията, председателството може също, освен ако Съветът не реши друго, да вземе всякакви подходящи мерки за най-удачното използване на наличното време по време на заседанията, и по-специално:
а)
при обсъждане на определена точка - да ограничи броя на присъстващите в заседателната зала лица от делегация и да реши дали да разреши използването на отделна зала за следене на обсъжданията;
б)
да определи реда на разглеждане на точките и продължителността на обсъждането;
в)
да организира времето за обсъждане на определена точка, по-специално като ограничи времето за изказване и определи реда на изказванията;
г)
да поиска от делегациите да представят писмено предложенията си за изменение на обсъждания текст преди определената дата, при необходимост придружени от кратко обяснение;
д)
да поиска от делегациите, които имат еднакви или сходни позиции по дадена точка или текст, или част от текст, да посочат една от тях, за да изрази общата им позиция по време на заседанието или преди заседанието - писмено.
2. Без да се засягат разпоредбите на член 19, параграфи 4-6, неговите правомощия или общата му политическа отговорност, председателството се подпомага от представителя на държавата-членка, която ще поеме следващото председателство. По искане на председателството и по негови указания, последният го замества, когато е необходимо, поема при необходимост някои задачи и осигурява приемствеността в работата на Съвета.
Член 21 (11) (14)
Доклади на комитетите и работните групи
Независимо от другите разпоредби на настоящия процедурен правилник председателството организира срещите на различните комитети и работни групи по такъв начин, че техните доклади да бъдат на разположение преди заседанието на Корепер, на което ще бъдат разглеждани.
Освен при спешни случаи, председателството отлага за следващото заседание на Корепер точките, отнасящи се до законодателната дейност по смисъла на член 7, за които комитетът или работната група не са приключили работата си поне пет работни дни преди заседанието на Корепер.
Член 22
Качество на съставяне на законодателството (15)
С цел да съдейства на Съвета в задачата му да следи за качеството на съставяне на законодателството, което приема, правната служба е задължена да проверява в разумен срок качеството на съставяне на предложенията и проектите за законодателни актове и да предлага на вниманието на Съвета и неговите органи редакционни бележки, в съответствие с Междуинституционалното споразумение от 22 декември 1998 г. относно общите насоки за качеството на съставяне на общностното законодателство (16).
През целия законодателен процес вносителите на текстове в рамките на работата на Съвета обръщат особено внимание на качественото им съставяне.
Член 23
Генерален секретар и Генерален секретариат
1. Съветът се подпомага от Генерален секретариат под ръководството на генерален секретар - върховен представител за общата външна политика и политика на сигурност, който се подпомага от заместник генерален секретар, отговарящ за функционирането на Генералния секретариат. Генералният секретар и заместник генералният секретар се назначават от Съвета с квалифицирано мнозинство.
2. Съветът взема решение относно организацията на Генералния секретариат (17).
Генералният секретар и заместник генералният секретар вземат всички необходими мерки, за да осигурят добрата работа на Генералния секретариат.
3. Генералният секретариат е постоянно и непосредствено свързан с организацията, координацията и контрола на последователността на работата на Съвета и изпълнението на 18-месечната му програма. Под ръководството и надзора на председателството той го подпомага в търсенето на решения.
В съответствие с разпоредбите на Договора за ЕС генералният секретар подпомага Съвета и председателството по въпроси от общата външна политика и политика на сигурност, включително в координацията на работата на специалните представители.
Когато е необходимо, генералният секретар може да поиска от председателството да свика даден комитет или работна група, по-специално в областта на външната политика и политика на сигурност, или да впише точка в дневния ред на определен комитет или работна група.
4. Генералният секретар или заместник генералният секретар внася в Съвета проект на разходите на Съвета в срок, позволяващ да се спазят сроковете, наложени от финансовите разпоредби.
5. Генералният секретар, подпомаган от заместник генералния секретар, носи отговорност за управлението на бюджетните кредити отпуснатите суми, вписани в раздел II - Съвет - на бюджета и взема всички необходими мерки, за да осигури доброто им управление. Той използва тези кредити съгласно разпоредбите на Финансовия регламент, приложим по отношение на бюджета на Европейските общности.
Член 24
Сигурност
Правилата за сигурност се одобряват от Съвета с квалифицирано мнозинство.
Член 25
Задължения на депозитар на споразумения и конвенции
В случай че генералният секретар е определен за депозитар на споразумение, сключено съгласно член 24 от Договора за ЕС, или сключено между Общността и една или повече държави или международни организации, на конвенция, сключена между държави-членки или на конвенция, съставена по член 34 от Договора за ЕС, актовете за ратифициране, одобрение или приемане на тези споразумения или конвенции се депозират по седалището на Съвета.
В тези случаи генералният секретар изпълнява задълженията на депозитар и следи датата на влизане в сила на съответните споразумения или конвенции да бъде публикувана в Официален вестник.
Член 26
Представителство пред Европейския парламент
Съветът може да бъде представен в Европейския парламент и неговите комисии от председателството или с негово съгласие от следващото председателство, или от генералния секретар. По указание на председателството, Съветът може също да бъде представен в комисиите от заместник генералния секретар или от висши длъжностни лица в Генералния секретариат.
Съветът може също да представи писмено вижданията си в Европейския парламент.
Член 27
Разпоредби за формата на актовете
Разпоредбите за формата на актовете се съдържат в приложение VI.
Член 28
Кореспонденция до Съвета
Кореспонденцията за Съвета се адресира до председателя, по седалището на Съвета, на следния адрес:
Council of the European Union
rue de la Loi/Wetstraat 175
B-1048 Bruxelles.
ПРИЛОЖЕНИЕ I
СПИСЪК НА СЪСТАВИТЕ НА СЪВЕТА
1.
Общи въпроси и външни отношения (18)
2.
Икономически и финансови въпроси (19)
3.
Правосъдие и вътрешни работи (20)
4.
Заетост, социална политика, здравеопазване и потребителски въпроси
5.
Конкуренция (вътрешен пазар, промишленост и изследователска дейност) (21)
6.
Транспорт, телекомуникации и енергетика
7.
Земеделие и рибарство
8.
Околна среда
9.
Образование, политика за младежта и културата (22)
Всяка държава-членка определя представителството си в Съвета съгласно член 203 от Договора за ЕО.
Няколко министри могат да участват като титуляри в един и същ състав на Съвета, като дневният ред и организацията на дейността се привеждат в съответствие (23).
Що се отнася до Съвета по общи въпроси и външни отношения, всяко правителство е представлявано на различните заседания на този състав от министър или държавен секретар, по негов избор.
ПРИЛОЖЕНИЕ II
ОСОБЕНИ РАЗПОРЕДБИ ОТНОСНО ПУБЛИЧНИЯ ДОСТЪП ДО ДОКУМЕНТИТЕ НА СЪВЕТА
Член 1
Обхват
Всяко физическо или юридическо лице има право на достъп до документите на Съвета, като се вземат предвид принципите, условията и ограниченията, определени с Регламент (ЕО) № 1049/2001 и особените разпоредби, предвидени в настоящото приложение.
Член 2
Консултация във връзка с документи на трета страна
1. За целите на член 4, параграф 5 и на член 9, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 1049/2001 и ако от прегледа на документа в светлината на член 4, параграфи 1, 2 и 3 от Регламент (ЕО) № 1049/2001 не да се установи със сигурност, че той не трябва да се оповестява, съответната трета страна се консултира, ако:
а)
документът е чувствителен документ по смисъла на член 9, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1049/2001;
б)
документът е издаден от държава-членка, и:
е бил внесен в Съвета преди 3 декември 2001
г., илизасегнатата държава-членка е поискала той да не бъде оповестяван без нейното предварително съгласие.
2. Във всички останали случаи, когато Съветът получи заявление, касаещо документ на трета страна, с който разполага, Генералният секретариат консултира засегнатата трета страна за целите на член 4, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1049/2001, освен ако от прегледа на документа в светлината на член 4, параграфи 1, 2 и 3 от Регламент (ЕО) № 1049/2001 не може да се установи със сигурност дали той може да се оповестява или не.
3. Третата страна се консултира писмено (включително по електронна поща) и ѝ се предоставя разумен срок, като се взема предвид срокът по член 7 от Регламент (ЕО) № 1049/2001. В случаите, посочени в параграф 1, третата страна е поканена да съобщи мнението си писмено.
4. Когато документът не попада в обхвата на параграф 1, букви а) или б) и ако, предвид отрицателното мнение на третата страна, Генералният секретариат не е убеден, че може да се приложи член 4, параграфи 1 или 2 от Регламент (ЕО) № 1049/2001, въпросът се внася в Съвета.
Ако Съветът възнамерява да направи документът публичен, третата страна се информира незабавно в писмена форма за намерението на Съветът да предостави публичен достъп но документа след не по-малко от десет работни дни. Едновременно с това на третата страна се обръща внимание върху член 243 от Договора за ЕО.
Член 3
Заявления за консултация, получени от други институции или държави-членки
Заявленията за консултация със Съвета, подадени от друга институция или от държава-членка относно документ на Съвета, се изпращат по електронна поща на адрес: access@consilium.europa.eu или по факс на следния номер: (32-2) 281 63 61.
Генералният секретариат дава без забавяне мнението си от името на Съвета, като има предвид необходимия срок за вземане на решение от засегнатата институция или държава-членка, но не по-късно от 5 работни дни.
Член 4
Документи, издадени от държавите-членки
Всяко заявление, внесено от държава-членка в приложение на член 4, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1049/2001, се внася писмено в Генералния секретариат.
Член 5
Заявления от държавите-членки
Когато една държава-членка подаде заявление до Съвета, то се разглежда съгласно членове 7 и 8 от Регламент (ЕО) № 1049/2001 и разпоредбите на настоящото приложение. Когато достъпът е напълно или частично отказан, заявителят се информира, че всяко потвърдително заявление следва да бъде подадено пряко до Съвета.
Член 6
Адрес за заявленията
Заявленията за достъп до даден документ се изпращат писмено до генералния секретар на Съвета/върховен представител, rue de la Loi/Wetstraat 175, B-1048 Bruxelles, по електронна поща на адрес access@consilium.europa.eu или по факс на следния номер: (32-2) 281 63 61.
Член 7
Разглеждане на първоначалните заявления
При спазване на член 9, параграфи 2 и 3 от Регламент (ЕО) № 1049/2001, всяко заявление за достъп до документ на Съвета се разглежда от Генералния секретариат.
Член 8
Разглеждане на потвърдителните заявления
При спазване на член 9, параграфи 2 и 3 от Регламент (ЕО) № 1049/2001, Съветът взема решение относно всяко потвърдително заявление.
Член 9
Разноски
Генералният секретар определя размера на дължимите разноски за направата и изпращането на копия на документи на Съвета.
Член 10
Публичен регистър на документите на Съвета
1. Генералният секретариат е отговорен за осигуряване на публичен достъп до документалния регистър на Съвета.
2. Освен референтен номер на документите регистърът посочва онези документи, създадени след 1 юли 2000 г., за които вече е предоставен публичен достъп. Тяхното съдържание се публикува в интернет при спазване на Регламент (ЕО) № 45/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 18 декември 2000 г. относно защита на лицата по отношение на обработката на лични данни от институции и органи на Общността и за свободното движение на такива данни (24) и на член 16 от Регламент (ЕО) № 1049/2001.
Член 11
Документи с пряк публичен достъп
1. Настоящият член се прилага по отношение на всички документи на Съвета, които не са класифицирани, без това да пречи на възможността да се подаде писмено заявление съгласно член 6 от Регламент (ЕО) № 1049/2001.
2. За целите на настоящия член:
-
„разпространение“ означава: предоставяне на окончателната версия на определен документ на членовете на Съвета, техните представители или делегати,
-
„законодателен документ“ означава: документите, съставени или получени по време на процедурите за приемане на законодателни актове по смисъла на член 7 от процедурния правилник.
3. Генералният секретариат предоставя публичен достъп до следните документи веднага след разпространението им:
а)
документите, чийто автор не е нито Съветът, нито държава-членка, които са предоставени на обществеността от техния автор или с негово съгласие;
б)
временния дневен ред на заседанията на различните състави на Съвета;
в)
всеки текст, одобрен от Съвета и предназначен за публикуване в Официален вестник.
4. При условие че те очевидно не попадат в обхвата на някое от изключенията, предвидени в член 4 от Регламент (ЕО) № 1049/2001, Генералният секретариат може да предостави публичен достъп до следните документи веднага след разпространението им:
а)
временния дневен ред на комитетите и групите;
б)
други документи като информационни бележки, доклади, доклади за даден период и доклади за хода на обсъжданията в Съвета или на някой подготвителен орган, които не изразяват личните позиции на делегациите с изключение на становищата и приноса на правната служба.
5. Освен документите, посочени в параграфи 3 и 4, Генералният секретариат осигурява публичен достъп веднага след разпространението им до следните документи:
а)
придружителните бележки и копия от писма, отнасящи се до законодателните актове, изпратени до Съвета от други институции или органи на Европейския съюз или при условията на член 4, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 1049/2001 от някоя държава-членка.
б)
документите, внесени в Съвета, които са изброени под дадена точка от дневния ред и които имат забележка „публично обсъждане“ или „публично разискване“ съгласно член 8 от процедурния правилник.
в)
бележките, внесени в Корепер и/или Съвета за одобрение (бележки по точки I/А и А), както и проектите за законодателни актове, на които се позовават;
г)
решенията, приети от Съвета по процедурата, посочена в член 251 от Договора ЕО и общите проекти, одобрени от Помирителния комитет.
6. След приемането на решение, посочено в параграф 5, буква г), или окончателното одобрение на съответния акт, Генералният секретариат осигурява публичен достъп до всички законодателни документи, които се отнасят до този акт, били са съставени преди някое от тези решения и не попадат в обсега на някое от изключенията, предвидени в член 4, параграфи 1 и 2, и параграф 3, втора алинея от Регламент (ЕО) № 1049/2001, като информационни бележки, доклади, доклади за даден период и доклади за хода на обсъжданията в Съвета или в някой подготвителен орган („резултати от обсъждания“), с изключение на становищата и документите, изготвени от правната служба.
По искане на някоя държава-членка не се осигурява публичен достъп до документите, попадащи в обхвата на първа алинея, които изразяват позицията на делегацията на тази държава-членка в Съвета.
ПРИЛОЖЕНИЕ III
ПОДРОБНИ ПРАВИЛА ЗА ПРИЛАГАНЕ НА РАЗПОРЕДБИТЕ ЗА РАЗПРЕДЕЛЕНИЕ НА ГЛАСОВЕТЕ В СЪВЕТА
Член 1
За целите на прилагането на член 205, параграф 4 от Договора за ЕО, на член 118, параграф 4 от Договора за Евратом, както и на член 23, параграф 2, трета алинея и на член 34, параграф 3 от Договора за ЕС, населението на всяка държава-членка, за периода от 1 януари до 31 декември 2006 г., е следното:
Държава-членка
Население
(х 1 000)
Германия
82 500,8
Франция
62 370,8
Обединено кралство
60 063,2
Италия
58 462,4
Испания
43 038,0
Полша
38 173,8
Нидерландия
16 305,5
Гърция
11 073,0
Португалия
10 529,3
Белгия
10 445,9
Чешка република
10 220,6
Унгария
10 097,5
Швеция
9 011,4
Австрия
8 206,5
Дания
5 411,4
Словакия
5 384,8
Финландия
5 236,6
Ирландия
4 109,2
Литва
3 425,3
Латвия
2 306,4
Словения
1 997,6
Естония
1 347,0
Кипър
749,2
Люксембург
455,0
Малта
402,7
Общо
461 324,0
Праг (62 %)
286 020,9
Член 2
1. Преди 1 септември на всяка календарна година държавите-членки съобщават на Статистическата служба на Европейските общности данните за тяхното население към 1 януари на текущата година.
2. Считано от 1 януари на всяка година Съветът определя, въз основа на данните на разположение в Статистическата служба на Европейските общности към 30 септември на предходната година, стойностите, посочени в член 1. Това решение се публикува в Официален вестник.
ПРИЛОЖЕНИЕ IV
1.
В приложение на следните разпоредби от настоящия процедурен правилник и за решенията, по отношение на които, съгласно Договорите, един или повече членове на Съвета или на Корепер не могат да участват в гласуването, не се взимат предвид гласовете на тези членове:
а)
член 1, параграф 3, втора алинея (провеждане на заседание на друго място, освен Брюксел или Люксембург);
б)
член 3, параграф 7 (вписване в дневния ред на точка, различна от тези, които фигурират във временния дневен ред);
в)
член 3, параграф 8 (запазване като точка Б от дневния ред на точка А, която иначе би отпаднала от дневния ред);
г)
член 5, параграф 2, що се отнася до присъствието на Европейската централна банка (обсъждане без присъствие на Европейската централна банка);
д)
член 9, параграф 2, първа алинея, букви б) и в) и втора и трета алинея (оповестяване на резултатите от гласувания, обяснения на вот, изявления, вписани в протокола на Съвета и точки от този протокол, отнасящи се до приемане на обща позиция в рамките на дял VI от Договора за ЕС; публичност на резултатите от гласувания, обяснения на вот, изявления, вписани в протокола на Съвета и точки от този протокол, отнасящи се до случаи, различни от посочените в параграф 2);
е)
член 11, параграф 1, втора алинея (откриване на процедура за гласуване);
ж)
член 12, параграф 1 (използване на писмена процедура за вземане на решение);
з)
член 14, параграф 1 (решение да се обсъжда и да се вземе решение по изключение въз основа на документи, които не са съставени на всички езици) (25);
и)
член 17, параграф 2, букви а) и б) (непубликуване в Официален вестник на инициатива, внесена от държава-членка, по силата на член 67, параграф 1 от Договора за ЕО или на член 34, параграф 2 от Договора за ЕС);
й)
член 17, параграф 2, букви в) и г) (непубликуване в Официален вестник на обща позиция, приета въз основа на член 34 от Договора за ЕС или на някои директиви, решения, препоръки и становища);
к)
член 17, параграф 4, буква в) (публикуване в Официален вестник на евентуални мерки за изпълнение или прилагане на решения или конвенции, посочени в член 34, параграф 2 от Договора за ЕС);
л)
член 17, параграф 5 (публикуване или не в Официален вестник на решения, взети от орган, създаден по международно споразумение).
2.
Член на Съвета или на Корепер не може да се позовава на следните разпоредби на процедурния правилник във връзка с решения, за които, съгласно Договорите, не може да участва в гласуването:
а)
член 3, параграф 8 (възможност за член на Съвета да поиска оттеглянето на точка А от дневния ред);
б)
член 11, параграф 1, втора алинея (възможност за член на Съвета да поиска откриване на процедура за гласуване);
в)
член 11, параграф 3 (възможност за член на Съвета да гласува от името на друг);
г)
член 14, параграф 2 (възможност за всеки член на Съвета да се противопостави на обсъждането, ако текстът на измененията не е съставен на езика, който той е посочил).
ПРИЛОЖЕНИЕ V
МЕТОДИ ЗА РАБОТА НА РАЗШИРЕН СЪВЕТ
Подготовка на заседанията
1.
Председателството следи работни групи или комитети да внасят документите по определен въпрос в Корепер, само ако съществува разумна възможност за напредък или изясняване на позициите на това ниво. И обратното, документи по даден въпрос ще се предават на работна група или комитет, само ако това е необходимо и при всяко положение с указание за разглеждане на конкретни и точно определени проблеми.
2.
Председателството взема необходимите мерки за напредъка на работата между заседанията. То може например, със съгласието на работната група или комитет, да започне по възможно най-ефективен начин консултации по точно определени проблеми, за да се предложат евентуални решения на работната група или комитет. Председателството може също да води писмени консултации, като поиска от делегациите да отговорят писмено на дадено предложение преди следващото заседание на работната група или комитет.
3.
Когато е уместно, делегациите излагат предварително писмено позициите, които ще приемат на следващото заседание. Когато това предполага предложения за изменения на текстове, те предлагат текста на изменението. Доколкото е възможно, писмените предложения се представят съвместно от делегациите, които подкрепят еднакви позиции.
4.
Корепер избягва да повтаря вече извършената подготвителната работа. Това се прилага по-специално по отношение на точки „I“, информациите относно организацията и реда на обсъжданите точки, информациите относно дневния ред и организацията на следващите заседания на Съвета. Доколкото е възможно, делегациите повдигат точки „Разни“ при подготовката за работата на Корепер, а не в самия Корепер.
5.
Председателството предава на делегациите, веднага след като това стане възможно в рамките на подготовката на обсъжданията в Корепер, всички сведения, необходими за задълбочена подготовка, включително за това, което председателството се надява да постигне по всяка точка от дневния ред. И обратното, когато е уместно, председателството насърчава делегациите да информират другите делегации по време на подготовката на обсъжданията в Корепер за позициите, които ще заемат на обсъжданията в Корепер. В тези условия председателството съставя дневния ред на Корепер. Според обстоятелствата председателството може да свиква по-често групите за подготовка на обсъжданията в Корепер.
Водене на заседанията
6.
В дневния ред на Съвета не се включват точки, единствено за представяне от Комисията или от член на Съвета, освен ако не са запланувани разисквания по важни нови инициативи.
7.
Председателството избягва да включва в дневния ред на Корепер въпроси само за информация. Такива информации, например за резултатите от заседания в други форуми, с трета държава или с друга институция, процедурни и организационни въпроси и други се предават на делегациите при подготовката на обсъжданията в Корепер, ако е възможно всеки път писмено, и не се повтарят на заседанията на Корепер.
8.
В началото на заседанието председателството дава всякакви полезни допълнителни сведения относно протичането му и посочва колко време е предвидено за всеки въпрос. Председателството избягва дълги въведения, както и повторения на информации, с които делегациите вече са запознати.
9.
В началото на обсъжданията по същество на даден въпрос председателството посочва на делегациите максималната продължителност на изказванията им по тази точка предвид вида на дискусията,. В повечето случаи изказванията не трябва да надхвърлят две минути.
10.
Даване на думата поред на всички присъстващи по принцип е изключено; това е възможно само при изключителни обстоятелства и по специфични въпроси, като председателството определя времетраенето на изказванията.
11.
Председателството ръководи дискусията в най-голяма възможна степен, като кани делегациите да изразят мнението си по компромисни формулировки или специфични предложения.
12.
По време и в края на заседанията председателството избягва да прави дълги обобщения на обсъжданията и се ограничава с кратко заключение по постигнатите резултати по същество и/или по процедурни въпроси.
13.
Делегациите избягват да повтарят забележките на изказалите се преди тях. Техните изказвания са кратки, точни и по същество.
14.
Делегациите, споделящи едно и също мнение, се приканват към консултации, така че една да изрази общата им позиция по съответния въпрос.
15.
При разглеждането на текстове делегациите представят писмено конкретни предложения, вместо да изразяват несъгласието си за дадено предложение.
16.
Освен ако председателството не укаже друго, делегациите се въздържат да вземат думата, за да подкрепят дадено предложение; липсата на изказване означава принципно съгласие.
ПРИЛОЖЕНИЕ VI
РАЗПОРЕДБИ ЗА ФОРМАТА НА АКТОВЕТЕ
А. Форма на регламентите
1.
Регламентите, приети съвместно от Европейския парламент и от Съвета, както и регламентите на Съвета, включват:
а)
в началото - заглавието „регламент“, последвана от пореден номер, датата на приемане и указание за предмета им;
б)
думите „Европейския парламент и Съвета на Европейския съюз“ или „Съвета на Европейския съюз“, както е уместно;
в)
указание за разпоредбите, въз основа на които се приема регламентът, предхождани от думите „като взе предвид“;
г)
указание за внесените предложения, получените становища и направените консултации;
д)
излагане на мотивите за приемане на регламента, предхождани от израза „като има предвид, че:“; като съображенията се номерират;
е)
съответно израза „приеха настоящия регламент“ или „прие настоящия регламент“, следван от разпоредбите на регламента.
2.
Регламентите се делят на членове, ако е необходимо - обособени в глави и раздели.
3.
Последният член от регламента определя датата на влизане в сила, в случай че тя предхожда или следва двадесетия ден след деня на публикуването му.
4.
След последния член от регламента следва:
а)
i)
изразът: „Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки“,
или
ii)
изразът: „Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите-членки съгласно Договора за създаване на Европейската общност“, в случай, че даден акт не се прилага по отношение на или във всички държави-членки (26);
б)
изразът: „Съставен в.… на.… година“ като датата е тази, на която регламентът е приет.
и
в)
ако се отнася до:
i)
регламент, приет съвместно от Европейския парламент и от Съвета, изразът:
„За Европейския парламент
Председател“
„За Съвета
Председател“,
следван от имената на председателя на Европейския парламент и на председателя на Съвета към момента на приемането на регламента;
ii)
регламент на Съвета, изразът:
„За Съвета
Председател“,
следван от името на председателя на Съвета към момента на приемането на регламента.
Б. Форма на директивите, решенията, препоръките и становищата (Договор за ЕО)
1.
Директивите и решенията, приети съвместно от Европейския парламент и от Съвета, както и директивите и решенията на Съвета, включват в заглавието си думата „директива“ или „решение“.
2.
Препоръките и становищата на Съвета включват в заглавието си думата „препоръка“ или „становище“.
3.
Разпоредбите на точка А за регламентите се прилагат mutatis mutandis и при условията на разпоредбите на Договора за ЕО по отношение на директивите и решенията.
В. Форма на общите стратегии на Европейския съвет, на съвместните действия и на общите позиции, посочени в член 12 от Договора за ЕС
Общите стратегии, съвместните действия и общите позиции по смисъла на член 12 от Договора за ЕС носят съответно едно от следните заглавия:
а)
„Обща стратегия на Европейския съвет“, пореден номер (година/номер/ОВППС), датата на приемане и указание за предмета;
б)
„Съвместно действие на Съвета“, пореден номер (година/номер/ОВППС), датата на приемане и указание за предмета;
в)
„Обща позиция на Съвета“, пореден номер (година/номер/ОВППС), датата на приемане и указание за предмета.
Г. Форма на общите позиции, рамковите решения, решенията и конвенциите, посочени в член 34, параграф 2 от Договора за ЕС
Общите позиции, рамковите решения, решенията и конвенциите, посочени в член 34, параграф 2 от Договора за ЕС, носят съответно едно от следните заглавия:
а)
„Обща позиция на Съвета“, пореден номер (година/номер/ПВР), датата на приемане и указание за предмета;
б)
„Рамково решение на Съвета“, пореден номер (година/номер/ПВР), датата на приемане и указание за предмета;
в)
„Решение на Съвета“, пореден номер (година/номер/ПВР), датата на приемане и указание за предмета;
г)
„Конвенция, съставена от Съвета съгласно член 34 от Договора за Европейския съюз“ и указание за предмета.
“
Член 2
Настоящото решение поражда действие от деня на приемането му. То се публикува в Официален вестник на Европейския съюз.
Първата 18-месечна програма на Съвета се съставя за период, започващ от януари 2007 г.
Съставено в Брюксел на 15 септември 2006 година.
NEUVOSTON PÄÄTÖS,
tehty 15 päivänä syyskuuta 2006,
neuvoston työjärjestyksen vahvistamisesta
(2006/683/EY, Euratom)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 121 artiklan 3 kohdan,
ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 28 artiklan 1 kohdan ja 41 artiklan 1 kohdan,
sekä katsoo seuraavaa:
(1)
15 ja 16 päivänä kesäkuuta kokoontunut Eurooppa-neuvosto korosti, että kansalaisten Euroopan unionia kohtaan tunteman luottamuksen lisäämiseksi on tärkeää, että heille annetaan mahdollisuus saada ensi käden tietoja unionin toiminnasta muun muassa lisäämällä edelleen avoimuutta. Eurooppa-neuvoston sopimalla tavalla ja ottaen täysin huomioon tarve varmistaa neuvoston työn tehokkuus neuvoston työskentelystä olisi tämän vuoksi tehtävä entistä avoimempaa erityisesti silloin, kun neuvosto käsittelee yhteispäätösmenettelyssä käsiteltäviä säädöksiä. Niin ikään olisi toteutettava toimenpiteitä, joilla neuvoston julkisten käsittelyjen välittämiseen Euroopan unionin toimielinten kaikilla virallisilla kielillä käytettäviä teknisiä välineitä voidaan huomattavasti parantaa, erityisesti Internetin avulla.
Neuvosto tarkastelee joulukuussa 2006 edellä mainittujen avoimuutta lisäävien toimenpiteiden täytäntöönpanoa arvioidakseen niiden vaikutusta neuvoston työskentelyn tehokkuuteen.
(2)
On myös aiheellista yksinkertaistaa neuvoston toiminnan suunnittelua. Tätä varten olisi otettava käyttöön aiemman järjestelmän korvaava uusi järjestelmä, joka perustuu 18 kuukauden ohjelmaan, minkä kyseisen kauden kolme puheenjohtajavaltiota toimittavat neuvostolle hyväksyttäväksi.
(3)
Tämän lisäksi olisi aiheellista muuttaa ja selventää kirjallista menettelyä koskevia säännöksiä, jotta parannetaan kirjallisen menettelyn toimivuutta ja nopeutetaan Euroopan parlamentin jäsenten esittämiin kysymyksiin annettavien vastauksien hyväksymistä sekä Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten ja alueiden komitean jäsenten nimittämistä koskevien päätösten sekä muiden toimielinten ja elinten kuulemista koskevien päätösten tekemistä neuvostossa,
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
1 artikla
Korvataan 22 päivänä maaliskuuta 2004 vahvistettu neuvoston työjärjestys (1) seuraavasti:
” NEUVOSTON TYÖJÄRJESTYS
1 artikla
Koollekutsuminen ja istuntopaikat
1. Puheenjohtaja kutsuu neuvoston koolle omasta aloitteestaan taikka neuvoston jäsenen tai komission pyynnöstä. (2)
2. Seitsemän kuukautta ennen puheenjohtajakautensa alkua ja tarvittaessa edellistä ja seuraavaa puheenjohtajavaltiota kuultuaan asianomainen neuvoston puheenjohtajavaltio ilmoittaa kaikkien sellaisten neuvoston istuntojen suunnitellut ajankohdat, jotka on pidettävä lainsäädäntöasioiden käsittelemiseksi tai operatiivisten päätösten tekemiseksi.
3. Neuvoston kotipaikka on Bryssel. Neuvosto pitää huhti-, kesä- ja lokakuussa istuntonsa Luxemburgissa (3).
Poikkeustapauksissa ja asianmukaisesti perustelluista syistä neuvosto tai pysyvien edustajien komitea, jäljempänä ’Coreper’, voi yksimielisesti päättää, että neuvoston istunto pidetään muualla.
2 artikla
Neuvoston kokoonpanot, yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston tehtävät sekä toimintaohjelman laatiminen
1. Neuvosto voi kokoontua eri kokoonpanoissa käsiteltävien asioiden mukaisesti. Jäljempänä 2 kohdan a alakohdan mukaiseen istuntoon koolle kutsuttu yleisten asioiden ja ulkosuhteiden kokoonpanossa kokoontuva neuvosto, jäljempänä ’yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto’, päättää näiden kokoonpanojen luettelosta, joka on liitteessä I.
2. Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostolla on seuraavat kaksi päätoiminta-aluetta, joita varten se pitää erillisiä istuntoja erillisin esityslistoin ja mahdollisesti eri päivinä:
a)
Eurooppa-neuvoston kokousten valmistelu ja jatkotoimet mukaan lukien kaiken valmistelutyön yhteensovittaminen, politiikkojen yleinen yhteensovittaminen, toimielin- ja hallintoasiat, useita Euroopan unionin politiikkoja koskevat laaja-alaiset asiat sekä muut asiat, jotka Eurooppa-neuvosto on antanut sen käsiteltäväksi, ottaen huomioon talous- ja rahaliiton (EMU) toimintaa koskevat säännöt;
b)
Euroopan unionin kaikkeen ulkoiseen toimintaan liittyvät asiat, toisin sanoen yhteinen ulko- ja turvallisuuspolitiikka, Euroopan turvallisuus- ja puolustuspolitiikka, ulkomaankauppa, kehitysyhteistyö sekä humanitaarinen apu.
3. Eurooppa-neuvoston kokousten valmistelua varten 2 kohdan a alakohdan mukaiseen istuntoon koolle kutsuttu yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto
a)
laatii puheenjohtajavaltion ehdotuksen perusteella ehdotuksen selityksin varustetuksi esityslistaksi vähintään neljä viikkoa ennen Eurooppa-neuvoston kokousta;
b)
pitää lopullisen valmistelukokouksensa Eurooppa-neuvoston kokousta edeltävänä päivänä ja hyväksyy esityslistan.
Muiden neuvoston kokoonpanojen Eurooppa-neuvoston käsiteltäväksi toimittama aineisto toimitetaan 2 kohdan a alakohdan mukaiseen istuntoon koolle kutsutulle yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostolle viimeistään kaksi viikkoa ennen Eurooppa-neuvoston kokousta.
Mikään muu neuvoston kokoonpano tai neuvoston valmistelukomitea ei saa kokoontua ensimmäisen kohdan b alakohdassa tarkoitetun lopullisen valmistelukokouksen ja Eurooppa-neuvoston kokouksen välisenä aikana muutoin kuin kiireellisistä ja ennalta arvaamattomista, esimerkiksi ajankohtaisiin kansainvälisiin tapahtumiin liittyvistä syistä.
Puheenjohtajavaltio toteuttaa Eurooppa-neuvoston työskentelyn käytännön järjestelyjen edellyttämät toimenpiteet yhdessä pääsihteeristön kanssa ja Eurooppa-neuvostossa sovittujen sääntöjen mukaisesti.
4. Seuraavana vuorossa olevat seuraavat kolme puheenjohtajavaltiota laativat 18 kuukauden välein läheisessä yhteistyössä komission kanssa ja asiaankuuluvien kuulemisten jälkeen ehdotuksen neuvoston toimintaohjelmaksi mainitulle kaudelle. Nämä kolme puheenjohtajavaltiota toimittavat yhdessä ohjelmaehdotuksen viimeistään kuukautta ennen mainitun kauden alkua 2 kohdan a alakohdan mukaiseen istuntoon koolle kutsutun yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvoston hyväksyttäväksi. (4)
5. Tuleva puheenjohtajavaltio vahvistaa neuvoston seuraavan puolivuotiskauden istuntoja varten suunnitellut lainsäädäntöasiat ja operatiiviset päätökset sisältävät neuvoston istuntojen ohjeelliset esityslistaehdotukset. Nämä ohjeelliset esityslistaehdotukset laaditaan viimeistään viikkoa ennen puheenjohtajakauden alkua neuvoston 18 kuukauden ohjelman pohjalta ja komission kuulemisen jälkeen. Aikaisemmin suunniteltujen neuvoston istuntojen lisäksi voidaan tarvittaessa pitää ylimääräisiä istuntoja.
Asianomainen puheenjohtajavaltio laatii komissiota ja seuraavaa puheenjohtajavaltiota kuultuaan samanlaiset neuvoston istuntojen ohjeelliset esityslistaehdotukset ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua puolivuotiskautta seuraavaa puolivuotiskautta varten viimeistään viikkoa ennen puheenjohtajakautensa alkua.
Jos puolivuotiskauden aikana osoittautuu, että jotain tälle kaudelle suunniteltua istuntoa ei enää ole aihetta järjestää, puheenjohtaja ei kutsu sitä koolle.
3 artikla (5)
Esityslista
1. Puheenjohtaja laatii kutakin istuntoa varten ehdotuksen esityslistaksi ottaen huomioon neuvoston 18 kuukauden ohjelman. Esityslistaehdotus lähetetään neuvoston muille jäsenille ja komissiolle vähintään 14 päivää ennen istunnon alkua.
2. Esityslistaehdotukseen otetaan asiat, joiden esityslistalle ottamista koskeva neuvoston jäsenen tai komission pyyntö sekä tarvittaessa pyyntöön liittyvät asiakirjat ovat saapuneet pääsihteeristöön vähintään 16 päivää ennen kyseisen istunnon alkua. Esityslistaehdotuksessa ilmoitetaan tähdellä ne asiat, joista puheenjohtaja, neuvoston jäsen tai komissio voi pyytää äänestystä. Tällainen ilmoitus on tehtävä sen jälkeen, kun kaikki perussopimusten edellyttämät menettelyvaatimukset on täytetty.
3. Asiat, jotka liittyvät säädöksen antamiseen tai yhteisen kannan vahvistamiseen säädösehdotuksesta tai ehdotukseen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisesti hyväksyttävästä toimenpiteestä, otetaan esityslistaehdotukseen päätöksen tekemiseksi vasta, kun kansallisten kansanedustuslaitosten asemasta Euroopan unionissa tehdyn pöytäkirjan 3 kohdassa tarkoitettu kuuden viikon määräaika on päättynyt.
Neuvosto voi yksimielisesti poiketa kuuden viikon määräajasta, jos asian esityslistalle ottamiseen voidaan soveltaa mainitun pöytäkirjan 3 kohdassa tarkoitettua kiireellistä asiaa koskevaa poikkeusta.
4. Esityslistaehdotukseen voidaan ottaa ainoastaan ne asiat, joihin liittyvät asiakirjat on lähetetty neuvoston jäsenille ja komissiolle viimeistään kyseisen esityslistan lähettämispäivänä.
5. Pääsihteeristö toimittaa neuvoston jäsenille ja komissiolle ne pyynnöt asian esityslistalle ottamisesta sekä näihin pyyntöihin liittyvät asiakirjat, joiden osalta edellä esitettyjä määräaikoja ei ole noudatettu.
Jollei asian kiireellisyys vaadi toimimaan toisin, puheenjohtaja poistaa esityslistaehdotuksesta sellaisiin 7 artiklan mukaisiin lainsäädäntöasioihin liittyvät kohdat, joiden osalta Coreper ei ole saattanut valmistelua päätökseen viimeistään sen viikon loppuun mennessä, joka edeltää neuvoston kyseistä istuntoa edeltävää viikkoa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 2 kohdan soveltamista.
6. Esityslistaehdotuksessa on A- ja B-osa. A-osaan otetaan ne asiat, jotka neuvosto voi hyväksyä ilman keskustelua; tämä ei kuitenkaan estä neuvoston jäseniä ja komissiota esittämästä mielipidettään näiden kohtien hyväksymisen yhteydessä eikä mahdollisuutta saada lausumia merkityksi pöytäkirjaan.
7. Neuvosto vahvistaa esityslistan kunkin istunnon alussa. Muun kuin esityslistaehdotuksessa olevan asian ottaminen esityslistalle edellyttää neuvoston yksimielistä päätöstä. Tällä tavoin esityslistalle otetuista asioista voidaan äänestää, jos kaikki perussopimusten edellyttämät menettelyvaatimukset on täytetty.
8. Jos jotain A-osassa olevaa asiaa koskeva kannanotto kuitenkin saattaa aiheuttaa uuden keskustelun tai jos neuvoston jäsen tai komissio sitä pyytää, kyseinen asia poistetaan esityslistalta, jollei neuvosto toisin päätä.
9. Kaikkiin ’muut asiat’ -kohtaan otettavia asioita koskeviin pyyntöihin liitetään selittävä asiakirja.
4 artikla
Neuvoston jäsenen edustaminen
Jollei 11 artiklassa tarkoitettua äänioikeuden siirtämistä koskevista säännöksistä muuta johdu, voi neuvoston jäsentä, joka on estynyt osallistumasta istuntoon, edustaa sijainen.
5 artikla
Istunnot
1. Neuvoston istunnot eivät 8 artiklassa tarkoitettuja tapauksia lukuun ottamatta ole julkisia.
2. Komissio kutsutaan osallistumaan neuvoston istuntoihin. Sama koskee Euroopan keskuspankkia silloin, kun käsitellään asioita, joissa se käyttää aloiteoikeuttaan. Neuvosto voi kuitenkin päättää käsitellä asioita ilman komission tai Euroopan keskuspankin läsnäoloa.
3. Neuvoston ja komission jäsenillä voi olla apunaan avustavia virkamiehiä. Heidän nimensä ja asemansa on ilmoitettava etukäteen pääsihteeristölle. Neuvosto voi päättää, kuinka monta henkilöä, neuvoston jäsenet mukaan luettuina, istuntosalissa saa samanaikaisesti enintään olla valtuuskuntaa kohden.
4. Neuvoston istuntoihin pääsy edellyttää pääsihteeristön myöntämän kulkuluvan esittämistä.
6 artikla
Salassapitovelvollisuus ja asiakirjojen esittäminen oikeudenkäynnissä
1. Jollei neuvosto toisin päätä, neuvoston käsittelyjä koskee salassapitovelvollisuus, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 ja 9 artiklan sekä yleisön oikeutta tutustua asiakirjoihin koskevien säännösten soveltamista.
2. Neuvosto tai Coreper voi antaa luvan esittää oikeudenkäynnissä jäljennöksen tai otteen neuvoston asiakirjoista, joita ei ole vielä saatettu yleisön saataville niiden säännösten mukaisesti, jotka koskevat yleisön oikeutta tutustua neuvoston asiakirjoihin.
7 artikla
Neuvoston toiminta lainsäätäjänä
Neuvosto toimii Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 207 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan mukaisesti lainsäätäjänä silloin, kun se asiaa koskevien perussopimusten määräysten nojalla päättää yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa oikeudellisesti sitovasta tai yhtä tai useampaa jäsenvaltiota oikeudellisesti velvoittavasta lainsäädännöstä asetuksin, direktiivein, puitepäätöksin tai päätöksin, paitsi silloin kun on kyse käsittelystä, joka johtaa sisäisten toimenpiteiden, hallinnollisten tai talousarviota koskevien taikka toimielinten välisiä tai kansainvälisiä suhteita koskevien toimenpiteiden hyväksymiseen tai sellaisten säädösten, jotka eivät ole sitovia, kuten päätelmien, suositusten tai päätöslauselmien, antamiseen.
Kun neuvosto käsittelee lainsäädäntöehdotuksia tai -aloitteita, se pidättyy antamasta muita kuin perussopimuksissa määrättyjä säädöksiä, kuten päätöslauselmia, päätelmiä tai muita kuin 9 artiklassa tarkoitettuja lausumia.
8 artikla
Yleisölle avoimet neuvoston käsittelyt ja julkiset keskustelut
1. Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklan mukaista yhteispäätösmenettelyä noudattaen annettavien säädösten käsittelyt neuvostossa ovat yleisölle avoimia seuraavasti:
a)
yleisö voi seurata mahdollista komission suorittamaa säädösehdotuksia koskevaa esittelyä ja sitä seuraavaa käsittelyä neuvostossa;
b)
yleisö voi seurata näitä säädöksiä koskevaa äänestystä sekä tällaiseen äänestykseen johtavan asian lopullista käsittelyä neuvostossa, ja äänestysselitykset ovat yleisön saatavilla;
c)
yleisö voi seurata tällaisten säädösten kaikkia muita käsittelyjä neuvostossa, jollei neuvosto tai Coreper jonkin käsittelyn osalta päätä toisin.
2. Yleisö voi seurata muiden kuin yhteispäätösmenettelyä noudattaen annettavia säädöksiä koskevien tärkeiden uusien ehdotusten ensimmäistä käsittelyä neuvostossa. Puheenjohtajavaltio määrittelee, mitkä uudet säädösehdotukset ovat tärkeitä, ja neuvosto tai Coreper voi tarvittaessa päättää toisin. Puheenjohtajavaltio voi päättää tapauskohtaisesti, että yleisö voi seurata tiettyä säädöstä koskevia myöhempiä neuvoston käsittelyjä, jollei neuvosto tai Coreper päätä toisin.
3. Neuvosto käy neuvoston tai Coreperin määräenemmistöllä tekemän päätöksen nojalla julkisia keskusteluja tärkeistä kysymyksistä, jotka koskevat Euroopan unionin ja sen kansalaisten etuja.
Puheenjohtajavaltion, neuvoston jäsenten tai komission tehtävänä on ehdottaa erityisiä kysymyksiä tai aiheita tällaisia keskusteluja varten ottaen huomioon asian tärkeyden ja sen merkityksen kansalaisille.
4. Edellä olevan 2 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaiseen istuntoon koolle kutsuttu yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvosto käy julkisen keskustelun neuvoston 18 kuukauden ohjelmasta. Neuvoston muiden kokoonpanojen niiden omista painopisteistä käymät periaatekeskustelut ovat myös julkisia. Komission viisivuotisohjelman, vuosittaisen työohjelman ja vuotuisen toimintastrategian esittelyt sekä niitä seuraavat keskustelut ovat julkisia.
5. Edellä 3 artiklan mukaisesta esityslistaehdotuksen lähettämisestä alkaen:
a)
neuvoston esityslistalle otetut asiat, joiden käsittelyä yleisö voi seurata 1 ja 2 kohdan mukaisesti, merkitään sanoilla ’julkinen käsittely’,
b)
neuvoston esityslistalle otetut asiat, joiden käsittelyä yleisö voi seurata 3 ja 4 kohdan mukaisesti, merkitään sanoilla ’julkinen keskustelu’.
Neuvoston käsittelyjen ja julkisten keskustelujen avaaminen yleisölle tämän artiklan mukaisesti toteutetaan julkisena lähetyksenä audiovisuaalisin menetelmin, erityisesti siihen varatussa salissa ja kaikilla Euroopan unionin toimielinten virallisilla kielillä virtausvideota käyttäen. Lähetyksen tallennettu versio on saatavilla neuvoston Internet-sivustolla vähintään kuukauden ajan. Äänestyksen tulos ilmoitetaan visuaalisessa muodossa.
Pääsihteeristö ilmoittaa mahdollisuuksiensa mukaan yleisölle etukäteen tällaisten audiovisuaalisten lähetysten päivämäärät ja arvioidut kellonajat sekä pyrkii kaikin käytännön toimin varmistamaan tämän artiklan asianmukaisen soveltamisen.
9 artikla
Äänestysten, äänestysselitysten ja pöytäkirjojen julkisuus
1. Niiden tapausten lisäksi, joissa neuvoston suorittama käsittely on julkinen 8 artiklan 1 kohdan mukaisesti, neuvoston jäsenten äänestyksen tulos ja äänestystä koskevat selitykset sekä neuvoston pöytäkirjaan merkityt lausumat ja pöytäkirjan kohdat, jotka koskevat säädösten antamista, julkistetaan neuvoston toimiessa lainsäätäjänä 7 artiklan mukaisesti.
Samaa sääntöä sovelletaan:
a)
äänestystuloksiin ja äänestysselityksiin sekä neuvoston pöytäkirjaan merkittäviin lausumiin ja pöytäkirjan kohtiin, jotka koskevat yhteisen kannan vahvistamista Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 tai 252 artiklan mukaisesti;
b)
neuvoston jäsenten tai heidän edustajansa suorittamiin äänestyksiin tai heidän antamiinsa äänestysselityksiin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklalla perustetussa sovittelukomiteassa sekä neuvoston pöytäkirjaan merkittäviin lausumiin ja pöytäkirjan kohtiin, jotka koskevat sovittelukomitean kokousta;
c)
äänestystuloksiin ja äänestysselityksiin sekä neuvoston pöytäkirjaan merkittäviin lausumiin ja pöytäkirjan kohtiin, jotka koskevat neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston nojalla tekemää yleissopimusta.
2. Lisäksi äänestystulokset julkistetaan:
a)
kun neuvosto toimii Euroopan unionista tehdyn sopimuksen V osaston nojalla, neuvoston tai Coreperin jäsenen pyynnöstä tehdyllä neuvoston tai Coreperin yksimielisellä päätöksellä;
b)
kun neuvosto hyväksyy yhteisen kannan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisesti, neuvoston tai Coreperin jäsenen pyynnöstä tehdyllä neuvoston tai Coreperin yksimielisellä päätöksellä;
c)
muissa tapauksissa neuvoston tai Coreperin jäsenen pyynnöstä tehdyllä neuvoston tai Coreperin päätöksellä.
Jos neuvoston äänestysten tulokset julkistetaan ensimmäisen kohdan a, b ja c alakohdan mukaisesti, asianomaisten neuvoston jäsenten pyynnöstä julkistetaan myös äänestyksen yhteydessä annetut äänestysselitykset ottaen huomioon tämä työjärjestys, oikeusvarmuus ja neuvoston edut.
Neuvoston pöytäkirjaan merkityt lausumat ja pöytäkirjan kohdat, jotka koskevat ensimmäisen kohdan a, b ja c alakohdassa tarkoitettujen säädösten antamista, julkistetaan neuvoston tai Coreperin jäsenen pyynnöstä tehdyllä neuvoston tai Coreperin päätöksellä.
3. Lukuun ottamatta tapauksia, joissa yleisö voi seurata neuvoston käsittelyjä 8 artiklan mukaisesti, neuvoa-antavien äänestysten tai valmisteluasiakirjojen hyväksymisen yhteydessä toimitettujen äänestysten tulokset eivät ole julkisia.
10 artikla
Yleisön oikeus tutustua neuvoston asiakirjoihin
Yleisön oikeutta tutustua neuvoston asiakirjoihin koskevat erityissäännökset ovat liitteessä II.
11 artikla
Äänestysmenettely ja päätösvaltaisuus
1. Neuvosto äänestää puheenjohtajansa aloitteesta.
Puheenjohtaja on lisäksi velvollinen toimittamaan äänestyksen neuvoston jäsenen tai komission aloitteesta, jos neuvoston jäsenten enemmistö niin päättää.
2. Neuvoston jäsenet äänestävät Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 203 artiklan ja Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 116 artiklan mukaisesti määrätyssä jäsenvaltioiden järjestyksessä alkaen siitä jäsenestä, joka tämän järjestyksen mukaan on puheenjohtajan tehtävää hoitavasta jäsenestä seuraava.
3. Neuvoston jäsen voi äänestyksessä edustaa vain yhtä muuta jäsentä. (6)
4. Neuvoston äänestys edellyttää perussopimusten mukaisesti äänioikeutettujen neuvoston jäsenten enemmistön läsnäoloa. Äänestyshetkellä puheenjohtaja varmistaa pääsihteeristön avustuksella, että istunto on päätösvaltainen.
5. Kun neuvosto tekee päätöksen, joka edellyttää määräenemmistöä, ja jos joku neuvoston jäsen sitä pyytää, tarkistetaan työjärjestyksen liitteessä III olevassa 1 artiklassa esitettyjen väestölukujen mukaisesti laskemalla, että tämän enemmistön muodostavat jäsenvaltiot edustavat vähintään 62:ta prosenttia Euroopan unionin koko väestöstä.
12 artikla
Tavanomainen kirjallinen menettely ja hiljaisen hyväksynnän menettely
1. Kiireellisessä asiassa neuvoston säädökset voidaan antaa kirjallisella äänestyksellä, jos neuvosto tai Coreper yksimielisesti päättää käyttää tätä menettelyä. Puheenjohtaja voi myös erityisissä tapauksissa ehdottaa tätä menettelyä; tällöin kirjallinen äänestys on mahdollinen, jos kaikki neuvoston jäsenet hyväksyvät tämän menettelyn.
Kirjallisen menettelyn noudattaminen edellyttää lisäksi komission hyväksyntää, jos kirjallinen äänestys koskee asiaa, jonka komissio on saattanut neuvoston käsiteltäväksi.
Pääsihteeristö laatii kuukausittain luettelon kirjallisella menettelyllä annetuista säädöksistä.
2. Puheenjohtajan aloitteesta neuvosto voi toimia ’hiljaisen hyväksynnän menettelyksi’ kutsuttua yksinkertaistettua kirjallista menettelyä noudattaen:
a)
Euroopan parlamentin jäsenen neuvostolle esittämään kirjalliseen kysymykseen tai tapauksen mukaan suulliseen kysymykseen annettavan vastauksen tekstin hyväksymiseksi sen jälkeen, kun Coreper on tarkastellut vastausehdotusta; (7)
b)
Euroopan talous- ja sosiaalikomitean jäsenten ja alueiden komitean jäsenten ja heidän sijaistensa nimeämiseksi sen jälkeen, kun Coreper on tarkastellut päätösehdotusta;
c)
päätöksen tekemiseksi muiden toimielinten tai elinten kuulemisesta, kun perussopimukset tällaista kuulemista edellyttävät;
d)
yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanemiseksi COREU-verkostoa (’COREU:n hiljaisen hyväksynnän menettely’) (8) käyttäen.
Tällöin asianomaista tekstiä pidetään hyväksyttynä puheenjohtajan asian kiireellisyyden perusteella vahvistaman määräajan päätyttyä, jollei joku neuvoston jäsen esitä vastalausetta.
3. Pääsihteeristö vahvistaa kirjallisen menettelyn päätökseen saattamisen.
13 artikla
Pöytäkirja
1. Kustakin istunnosta laaditaan pöytäkirja, jonka allekirjoittavat, sen tultua hyväksytyksi, yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkeana edustajana toimiva pääsihteeri, jäljempänä ’pääsihteeri’, tai varapääsihteeri. He voivat valtuuttaa pääsihteeristön jonkin pääjohtajan allekirjoittamaan pöytäkirjan puolestaan.
Pöytäkirja sisältää kunkin esityslistalla olevan asian osalta yleensä:
-
maininnan neuvoston käsiteltäväksi saatetuista asiakirjoista;
-
tehdyt päätökset tai neuvoston tekemät päätelmät;
-
neuvoston antamat lausumat ja ne lausumat, joiden merkitsemistä pöytäkirjaan neuvoston jäsen tai komissio on pyytänyt.
2. Pääsihteeristö laatii ehdotuksen pöytäkirjaksi 15 päivän kuluessa ja toimittaa sen neuvoston tai Coreperin hyväksyttäväksi.
3. Neuvoston jäsen tai komissio voi ennen pöytäkirjan hyväksymistä pyytää, että esityslistan jokin kohta merkitään yksityiskohtaisemmin pöytäkirjaan. Nämä pyynnöt voidaan esittää Coreperille.
14 artikla
Voimassa olevan kieliä koskevan järjestelyn mukaisilla kielillä laadittujen asiakirjojen ja ehdotusten nojalla tapahtuva käsittely ja tehtävät päätökset
1. Jollei neuvosto yksimielisesti ja asian kiireellisyyden vuoksi toisin päätä, neuvosto käsittelee asioita ja tekee päätöksiä ainoastaan sellaisten asiakirjojen ja ehdotusten perusteella, jotka on laadittu voimassa olevan kieliä koskevan järjestelyn mukaisilla kielillä.
2. Neuvoston jäsen voi vastustaa asian käsittelyä, jos mahdollisten muutosehdotusten teksti ei ole laadittu 1 kohdassa tarkoitetuilla, jäsenen osoittamilla kielillä.
15 artikla
Säädösten allekirjoittaminen
Säädökset hyväksynyttä istuntoa johtanut puheenjohtaja ja pääsihteeri tai varapääsihteeri allekirjoittavat neuvoston hyväksymät sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisesti hyväksymät säädökset. Pääsihteeri ja varapääsihteeri voivat valtuuttaa pääsihteeristön jonkin pääjohtajan allekirjoittamaan säädökset puolestaan.
16 artikla (9)
Äänestykseen osallistumismahdollisuuden puuttuminen
Tämän työjärjestyksen soveltamisessa otetaan liitteen IV mukaisesti asiaan kuuluvalla tavalla huomioon ne tapaukset, joissa perussopimusten mukaisesti yksi tai useampi neuvoston jäsen ei voi osallistua äänestykseen.
17 artikla
Säädösten julkaiseminen virallisessa lehdessä
1. Pääsihteeri tai varapääsihteeri huolehtii seuraavien asiakirjojen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä, jäljempänä ’virallinen lehti’:
a)
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut säädökset;
b)
Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 163 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitetut säädökset;
c)
neuvoston Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 ja 252 artiklassa tarkoitettuja menettelyjä noudattaen vahvistamat yhteiset kannat sekä niiden perustelut;
d)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut puitepäätökset ja päätökset;
e)
neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti tekemät yleissopimukset.
Näiden yleissopimusten voimaantulosta ilmoitetaan virallisessa lehdessä.
f)
jäsenvaltioiden välillä Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 293 artiklan perusteella allekirjoitetut yleissopimukset.
Näiden yleissopimusten voimaantulosta ilmoitetaan virallisessa lehdessä.
g)
yhteisön tekemät kansainväliset sopimukset.
Näiden sopimusten voimaantulosta ilmoitetaan virallisessa lehdessä.
h)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 artiklan mukaisesti tehdyt kansainväliset sopimukset, jollei neuvosto päätä toisin Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (10) 4 ja 9 artiklan perusteella.
Näiden sopimusten voimaantulosta ilmoitetaan virallisessa lehdessä.
2. Jollei neuvosto tai Coreper toisin päätä, pääsihteeri tai varapääsihteeri huolehtii seuraavien asiakirjojen julkaisemisesta virallisessa lehdessä:
a)
jäsenvaltion neuvostolle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 67 artiklan 1 kohdan mukaisesti esittämät aloitteet;
b)
jäsenvaltion neuvostolle Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti esittämät aloitteet;
c)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut yhteiset kannat;
d)
muut kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut direktiivit, muut kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut päätökset, sekä suositukset ja lausunnot.
3. Neuvosto tai Coreper päättää tapauskohtaisesti yksimielisesti, onko tarpeen, että pääsihteeri tai varapääsihteeri antaa julkaistavaksi virallisessa lehdessä Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa tarkoitetut yhteiset strategiat, yhteiset toiminnat ja yhteiset kannat.
4. Neuvosto tai Coreper päättää tapauskohtaisesti ja ottaen huomioon perussäädöksen mahdollisen julkaisemisen, onko tarpeen, että pääsihteeri tai varapääsihteeri antaa julkaistavaksi virallisessa lehdessä:
a)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa tarkoitettujen yhteisten toimintojen täytäntöönpanoa koskevat toimenpiteet;
b)
yhteiset toiminnat, yhteiset kannat ja muut päätökset, jotka on hyväksytty tai tehty yhteisen strategian perusteella Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 23 artiklan 2 kohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaisesti;
c)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen päätösten mahdolliset täytäntöönpanotoimenpiteet sekä neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaisesti tekemien yleissopimusten mahdolliset soveltamistoimenpiteet;
d)
muut neuvoston säädökset kuten sui generis -päätökset tai päätöslauselmat.
5. Jos yhteisöjen ja yhden tai useamman valtion tai kansainvälisen järjestön välisellä sopimuksella perustetaan elin, jolla on päätöksentekovaltaa, neuvosto päättää tällaisen sopimuksen tekemisen yhteydessä, onko kyseisen elimen tekemät päätökset tarpeen julkaista Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
18 artikla
Asiakirjojen tiedoksianto
1. Pääsihteeri, varapääsihteeri tai heidän puolestaan toimiva pääjohtaja antaa muut kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut direktiivit sekä muut kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut päätökset tiedoksi niille, joille ne on osoitettu.
2. Jollei seuraavia asiakirjoja julkaista virallisessa lehdessä, pääsihteeri, varapääsihteeri tai heidän puolestaan toimiva pääjohtaja antaa ne tiedoksi niille, joille ne on osoitettu:
a)
suositukset;
b)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa tarkoitetut yhteiset strategiat, yhteiset toiminnat ja yhteiset kannat;
c)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut yhteiset kannat;
d)
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 ja 34 artiklan perusteella annettujen säädösten soveltamistoimenpiteet.
3. Pääsihteeri, varapääsihteeri tai heidän puolestaan toimiva pääjohtaja toimittaa muut kuin Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 254 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut neuvoston direktiivit sekä neuvoston päätökset ja suositukset jäsenvaltioiden hallituksille ja komissiolle.
19 artikla (11)
Coreper, komiteat ja työryhmät
1. Coreper huolehtii neuvoston työn valmistelusta sekä suorittaa neuvoston sille antamat toimeksiannot. Se valvoo kaikissa asioissa (12) Euroopan unionin politiikkojen ja toimien yhtenäisyyttä sekä seuraavien periaatteiden ja sääntöjen noudattamista:
a)
laillisuus-, toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaate sekä periaate, jonka mukaan säädökset on perusteltava;
b)
unionin toimielinten ja muiden elinten toimivaltaa koskevat säännöt;
c)
talousarviota koskevat säännökset;
d)
menettelyä, avoimuutta ja lainsäädännön valmistelun laatua koskevat säännöt.
2. Jollei Coreper toisin päätä, se käsittelee ennakolta kaikki neuvoston istunnon esityslistalle otetut asiat. Coreper pyrkii omalla tasollaan saamaan aikaan yksimielisen kannan, joka saatetaan neuvoston hyväksyttäväksi. Se huolehtii siitä, että neuvostolle esitetään asianmukaiset asiakirjat, sekä esittää neuvostolle tarvittaessa suuntaviivoja, vaihtoehtoja tai ratkaisuehdotuksia. Kiireellisissä tapauksissa neuvosto voi yksimielisesti päättää käsitellä asian ilman tätä ennakkokäsittelyä.
3. Coreper voi perustaa tai sen suostumuksella voidaan perustaa komiteoita tai työryhmiä tiettyjä etukäteen määriteltyjä valmistelu- tai selvitystehtäviä varten.
Pääsihteeristö päivittää ja julkistaa valmistelevien elinten luettelon. Vain tässä luettelossa olevat komiteat ja työryhmät voivat kokoontua neuvoston työskentelyä valmistelevina eliminä.
4. Coreperin puheenjohtajana toimii esityslistalle otettujen kohtien mukaan joko neuvoston puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion pysyvä edustaja tai hänen sijaisensa. Tämän jäsenvaltion valtuuskunnan jäsen toimii myös perussopimuksissa tarkoitettujen eri komiteoiden puheenjohtajana, jollei neuvosto toisin päätä. Sama koskee 3 kohdassa tarkoitettuja komiteoita ja työryhmiä, jollei Coreper toisin päätä.
5. Neuvoston niissä kokoonpanoissa pidettävien istuntojen valmistelua varten, joissa se kokoontuu kerran puolessa vuodessa, ja jos istunnot pidetään puolivuotiskauden ensimmäisen puoliskon aikana, edellisen puolivuotiskauden aikana pidettävien muiden komiteoiden kuin Coreperin sekä työryhmien kokousten puheenjohtajana toimii sen jäsenvaltion valtuuskunnan jäsen, jonka tehtävänä on toimia puheenjohtajana kyseisten neuvoston istuntojen aikaan.
6. Jos asia käsitellään olennaisin osin puolivuotiskauden aikana, tänä kautena puheenjohtajana toimivan jäsenvaltion valtuuskunnan jäsen voi toimia edellisen puolivuotiskauden aikana muiden komiteoiden kuin Coreperin sekä työryhmien kokousten puheenjohtajana silloin, kun niissä käsitellään kyseistä asiaa. Asianomaiset kaksi puheenjohtajavaltiota sopivat keskenään tämän kohdan käytännön täytäntöönpanosta.
Käsiteltäessä Euroopan yhteisöjen talousarviota tietylle varainhoitovuodelle, toimii talousarvion käsittelyä koskevia neuvoston esityslistalla olevia asioita valmistelevien muiden neuvoston elinten kuin Coreperin puheenjohtajana poikkeuksellisesti sen jäsenvaltion jäsen, joka toimii neuvoston puheenjohtajavaltiona kyseistä varainhoitovuotta edeltävän vuoden toisella puolivuotiskaudella. Samaa käytäntöä sovelletaan toisen puheenjohtajavaltion suostumuksella neuvoston istuntojen puheenjohtajana toimimiseen silloin, kun kyseisiä talousarvioon liittyviä asioita käsitellään. Asianomaiset puheenjohtajavaltiot neuvottelevat toistensa kanssa käytännön järjestelyistä.
7. Jäljempänä mainittujen asiaan kuuluvien säännösten mukaisesti Coreper voi tehdä seuraavia menettelyä koskevia päätöksiä edellyttäen, että niitä koskevat kohdat on otettu sen esityslistaehdotukseen vähintään kolme työpäivää ennen kokousta, mistä määräajasta poikkeaminen edellyttää Coreperin yksimielistä päätöstä (13):
a)
päätös pitää neuvoston istunto muualla kuin Brysselissä tai Luxemburgissa (1 artiklan 3 kohta);
b)
lupa esittää oikeudenkäynnissä jäljennös tai ote neuvoston asiakirjasta (6 artiklan 2 kohta);
c)
päätös käydä neuvoston julkinen keskustelu tai olla käsittelemättä julkisesti jotakin neuvostossa käsiteltävää asiaa (8 artiklan 1 kohdan c alakohta, 2 kohta ja 3 kohta);
d)
päätös julkistaa äänestystulokset ja neuvoston pöytäkirjaan merkityt lausumat 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa;
e)
päätös käyttää kirjallista menettelyä (12 artiklan 1 kohta);
f)
neuvoston pöytäkirjan hyväksyminen tai muuttaminen (13 artiklan 2 ja 3 kohta);
g)
päätös julkaista tai olla julkaisematta asiakirja tai säädös Euroopan unionin virallisessa lehdessä (17 artiklan 2, 3 ja 4 kohta);
h)
päätös kuulla jotakin toimielintä tai elintä, kun perussopimuksissa ei sitä edellytetä;
i)
päätös asettaa määräaika jonkin toimielimen tai elimen kuulemista varten tai pidentää sitä;
j)
päätös pidentää Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklan 7 kohdassa tarkoitettuja määräaikoja;
k)
jollekin toimielimelle tai elimelle osoitetun kirjeen sisällön hyväksyminen.
20 artikla
Puheenjohtaja ja työskentelyn sujuminen
1. Puheenjohtaja huolehtii tämän työjärjestyksen noudattamisesta ja valvoo keskustelujen asianmukaista sujumista. Puheenjohtajavaltio huolehtii erityisesti siitä, että sekä se itse että muut noudattavat laajentuneen neuvoston työmenetelmiä koskevan liitteen V säännöksiä.
Keskustelujen asianmukaisen sujumisen varmistamiseksi ja jollei neuvosto toisin päätä, puheenjohtaja voi lisäksi toteuttaa kaikki tarpeelliset toimenpiteet, jotta istuntoja varten käytettävissä oleva aika käytetään parhaalla mahdollisella tavalla, ja erityisesti:
a)
rajoittaa kokoussalissa istunnon aikana läsnä olevien kutakin valtuuskuntaa edustavien henkilöiden lukumäärää tietyn kohdan käsittelyn osalta ja päättää, avataanko sali, josta käsittelyä voi seurata;
b)
päättää esityslistan kohtien käsittelyjärjestyksestä ja niitä koskevien keskustelujen kestosta;
c)
vahvistaa tietyn kohdan käsittelyyn käytettävän ajan erityisesti rajoittamalla osallistujien puheaikaa ja määrittämällä heidän puheenvuorojensa järjestyksen;
d)
pyytää valtuuskuntia esittämään ehdotuksensa käsiteltävänä olevan tekstin muuttamisesta kirjallisesti ennen tiettyä määräaikaa, tarvittaessa lyhyine selityksineen;
e)
pyytää valtuuskuntia, joilla on sama tai samanlainen kanta tiettyyn asiaan tai tekstiin tai tekstin osaan, valitsemaan joukostaan yhden, joka ilmoittaa niiden yhteisen kannan istunnossa tai kirjallisesti ennen istuntoa.
2. Seuraavana puheenjohtajavaltiona toimivan jäsenvaltion edustaja avustaa puheenjohtajaa ilman, että tämä vaikuttaa 19 artiklan 4 ja 6 kohdan säännösten soveltamiseen, puheenjohtajavaltion toimivaltaan ja sen poliittiseen kokonaisvastuuseen. Puheenjohtajavaltion pyynnöstä ja sen ohjeiden mukaisesti toimiva seuraavan puheenjohtajavaltion edustaja toimii tarvittaessa puheenjohtajan tilalla, ottaa tarpeen tullen huolehtiakseen tietyistä tehtävistä sekä varmistaa neuvoston työskentelyn jatkuvuuden.
21 artikla (14) (15)
Komiteoiden ja työryhmien mietinnöt ja kertomukset
Tämän työjärjestyksen muiden säännösten estämättä puheenjohtajavaltio järjestää eri komiteoiden ja työryhmien kokoukset siten, että niiden mietinnöt ja kertomukset ovat käytettävissä ennen sitä Coreperin kokousta, jossa niitä käsitellään.
Jollei asian kiireellisyys vaadi toimimaan toisin, puheenjohtajavaltio siirtää johonkin Coreperin myöhempään kokoukseen sellaisiin 7 artiklan mukaisiin lainsäädäntötoimiin liittyvien esityslistan kohtien käsittelyn, joiden osalta komitea tai työryhmä ei ole saattanut työskentelyään päätökseen vähintään viisi työpäivää ennen Coreperin kokousta.
22 artikla
Lainsäädännön valmistelun laatu (16)
Oikeudellisen yksikön tehtävänä on, sen avustaessa neuvostoa sen tehtävässä huolehtia antamiensa säädösten valmistelun laadusta, varmistaa hyvissä ajoin säädösehdotusten valmistelun laatu ja tehdä tarvittavia säädösten valmistelun laatua koskevia ehdotuksia neuvostolle ja sen elimille 22 päivänä joulukuuta 1998 tehdyn yhteisön lainsäädännön valmistelun laatua koskevia yhteisiä suuntaviivoja koskevan toimielinten välisen sopimuksen (17) mukaisesti.
Niiden, jotka esittävät neuvoston työskentelyä varten tekstejä, on koko lainsäädäntömenettelyn ajan kiinnitettävä erityistä huomiota niiden valmistelun laatuun.
23 artikla
Pääsihteeri ja pääsihteeristö
1. Neuvostoa avustaa pääsihteeristö, jota johtaa pääsihteeri pääsihteeristön toiminnasta vastaavan varapääsihteerin avustamana. Neuvosto nimittää pääsihteerin ja varapääsihteerin määräenemmistöllä.
2. Neuvosto päättää pääsihteeristön organisaatiosta (18).
Pääsihteeri ja varapääsihteeri toteuttavat neuvoston vastuulla kaikki tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen pääsihteeristön moitteettoman toiminnan.
3. Pääsihteeristö osallistuu tiiviisti ja jatkuvasti neuvoston työskentelyn järjestelyyn, yhteensovittamiseen ja sen yhtenäisyyden valvontaan sekä sen 18 kuukauden ohjelman täytäntöönpanoon. Pääsihteeristö avustaa puheenjohtajavaltiota sen vastuulla ja johdolla ratkaisujen hakemisessa.
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen määräysten mukaisesti pääsihteeri avustaa neuvostoa ja puheenjohtajavaltiota yhteiseen ulko- ja turvallisuuspolitiikkaan liittyvien kysymysten osalta, erityisedustajien työskentelyn yhteensovittaminen mukaan luettuna.
Pääsihteeri voi tarvittaessa pyytää puheenjohtajavaltiota kutsumaan koolle komitean tai työryhmän erityisesti yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan alalla tai ottamaan tietyn kohdan komitean tai työryhmän esityslistalle.
4. Pääsihteeri tai varapääsihteeri antavat neuvostolle ehdotuksen pääsihteeristön arvioiduista kuluista niin hyvissä ajoin, että varainhoitoa koskevissa säännöksissä säädettyjä määräaikoja voidaan noudattaa.
5. Pääsihteerillä on varapääsihteerin avustamana kokonaisvastuu talousarvion pääluokkaan II - Neuvosto otettujen määrärahojen hallinnoinnista ja hänen on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet niiden asianmukaisen hallinnan varmistamiseksi. Hän hoitaa näitä määrärahoja Euroopan yhteisöjen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen säännösten mukaisesti.
24 artikla
Turvallisuus
Neuvosto vahvistaa määräenemmistöllä turvallisuutta koskevat säännöt.
25 artikla
Sopimusten ja yleissopimusten tallettajan tehtävät
Jos pääsihteeri nimetään Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 24 artiklan mukaisesti tehdyn sopimuksen taikka yhteisön ja yhden tai useamman valtion tai kansainvälisen järjestön välisen sopimuksen tallettajaksi tai jäsenvaltioiden välisen yleissopimuksen taikka Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan nojalla tehdyn yleissopimuksen tallettajaksi, näiden sopimusten tai yleissopimusten ratifioimis- tai hyväksymiskirjat talletetaan neuvoston toimipaikkaan.
Näissä tapauksissa pääsihteeri hoitaa tallettajan tehtävät ja huolehtii myös siitä, että kyseisten sopimusten tai yleissopimusten voimaantulopäivä julkaistaan virallisessa lehdessä.
26 artikla
Edustus Euroopan parlamentissa
Neuvostoa voi edustaa Euroopan parlamentissa ja sen valiokunnissa neuvoston puheenjohtajavaltio tai tämän suostumuksella seuraava puheenjohtajavaltio taikka pääsihteeri. Puheenjohtajan toimeksiannosta neuvostoa voivat valiokunnissa edustaa myös varapääsihteeri tai pääsihteeristön ylemmät virkamiehet.
Neuvosto voi lisäksi antaa näkökantansa Euroopan parlamentin tietoon kirjallisella ilmoituksella.
27 artikla
Säädösten muotoa koskevat säännökset
Säädösten muotoa koskevat säännökset ovat liitteessä VI.
28 artikla
Neuvostolle osoitetut lähetykset
Neuvostolle tarkoitetut lähetykset osoitetaan puheenjohtajalle neuvoston toimipaikkaan seuraavaan osoitteeseen:
Euroopan unionin neuvosto
Rue de la Loi / Wetstraat 175
B-1048 Bruxelles.
LIITE I
LUETTELO NEUVOSTON KOKOONPANOISTA
1.
Yleiset asiat ja ulkosuhteet (19)
2.
Talous- ja rahoitusasiat (20)
3.
Oikeus- ja sisäasiat (21)
4.
Työllisyys, sosiaalipolitiikka, terveys ja kuluttaja-asiat
5.
Kilpailukyky (sisämarkkinat, teollisuus ja tutkimus) (22)
6.
Liikenne, televiestintä ja energia
7.
Maatalous ja kalastus
8.
Ympäristö
9.
Koulutus, nuoriso ja kulttuuri (23)
Kukin jäsenvaltio päättää itse omasta edustuksestaan neuvostossa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 203 artiklan mukaisesti.
Useampi ministeri voi osallistua varsinaisena jäsenenä samaan neuvoston istuntoon, jolloin esityslistaa ja käsittelyjärjestelyjä mukautetaan vastaavasti (24).
Yleisten asioiden ja ulkosuhteiden neuvostossa kutakin hallitusta edustaa tämän kokoonpanon eri istunnoissa sen tehtävään valitsema ministeri tai valtiosihteeri.
LIITE II
ERITYISSÄÄNNÖKSET YLEISÖN OIKEUDESTA TUTUSTUA NEUVOSTON ASIAKIRJOIHIN
1 artikla
Soveltamisala
Kaikilla luonnollisilla ja oikeushenkilöillä on oikeus tutustua neuvoston asiakirjoihin asetuksessa (EY) N:o 1049/2001 säädettyjen periaatteiden, edellytysten ja rajoitusten sekä tässä liitteessä vahvistettujen erityissäännösten mukaisesti.
2 artikla
Kolmannen osapuolen asiakirjoja koskeva kuuleminen
1. Sovellettaessa asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 5 kohtaa ja 9 artiklan 3 kohtaa, ja jollei asiakirjan asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan perusteella tapahtuvan tarkastelun jälkeen ole selvää, ettei sitä julkisteta, asianomaista kolmatta osapuolta kuullaan, jos
a)
asiakirja on asetuksen (EY) N:o 1049/2001 9 artiklan 1 kohdassa määritelty arkaluonteinen asiakirja;
b)
asiakirja on peräisin jäsenvaltiosta ja
se on toimitettu neuvostolle ennen 3 päivää joulukuuta 2001, tai
kyseinen jäsenvaltio on pyytänyt, ettei sitä julkisteta ilman sen edeltä käsin antamaa suostumusta.
2. Kaikissa muissa tapauksissa, joissa neuvostolle esitetään pyyntö tutustua sen hallussa olevaan kolmannen osapuolen asiakirjaan, pääsihteeristö kuulee asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 4 kohtaa soveltaessaan asianomaista kolmatta osapuolta, jollei asiakirjan asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan perusteella tapahtuvan tarkastelun jälkeen ole selvää, että asiakirja julkistetaan tai että sitä ei julkisteta.
3. Kolmatta osapuolta kuullaan kirjallisesti (myös sähköpostitse), ja tälle annetaan vastaamista varten kohtuullinen määräaika ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1049/2001 7 artiklassa asetettu määräaika. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa kolmannen osapuolen lausunto pyydetään kirjallisena.
4. Jos asiakirja ei kuulu 1 kohdan a tai b alakohdan piiriin ja pääsihteeristö ei ole kolmannen osapuolen kielteisen lausunnon perusteella vakuuttunut siitä, että asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1 tai 2 kohtaa voidaan soveltaa, asia saatetaan neuvoston käsiteltäväksi.
Jos neuvosto aikoo luovuttaa asiakirjan, kolmannelle osapuolelle on viipymättä ilmoitettava kirjallisesti neuvoston aikomuksesta luovuttaa asiakirja vähintään kymmenen työpäivän määräajan kuluttua. Samalla kolmannen osapuolen huomio kiinnitetään Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 243 artiklaan.
3 artikla
Muilta toimielimiltä tai jäsenvaltioilta saadut kuulemispyynnöt
Kun toinen toimielin tai jäsenvaltio haluaa kuulla neuvostoa neuvoston asiakirjaa koskevasta hakemuksesta, se lähettää pyynnön sähköpostitse osoitteeseen access@consilium.europa.eu tai faksitse numeroon (32-2) 281 63 61.
Pääsihteeristö esittää näkemyksensä neuvoston puolesta pikaisesti, ottaen huomioon kyseisen toimielimen tai jäsenvaltion päätöksen osalta vaadittavat määräajat, ja viimeistään viiden työpäivän kuluessa.
4 artikla
Jäsenvaltioilta peräisin olevat asiakirjat
Jäsenvaltion asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 5 kohdan nojalla esittämä pyyntö tehdään kirjallisena pääsihteeristölle.
5 artikla
Jäsenvaltioiden edelleen toimittamat pyynnöt
Kun jäsenvaltio toimittaa pyynnön edelleen neuvostolle, pyyntö käsitellään asetuksen (EY) N:o 1049/2001 7 ja 8 artiklan ja tässä liitteessä olevien asiaa koskevien säännösten mukaisesti. Jos tutustumisoikeus evätään kokonaan tai osittain, hakijalle ilmoitetaan, että mahdollinen uudistettu pyyntö on esitettävä suoraan neuvostolle.
6 artikla
Hakemusten toimitusosoite
Pyyntö saada tutustua asiakirjaan on osoitettava kirjallisena korkeana edustajana toimivalle neuvoston pääsihteerille, osoitteeseen rue de la Loi / Wetstraat 175, B-1048 Bryssel tai sähköpostitse osoitteella access@consilium.europa.eu taikka faksitse numeroon (32-2) 281 63 61.
7 artikla
Alkuperäisten hakemusten käsittely
Jollei asetuksen (EY) N:o 1049/2001 9 artiklan 2 ja 3 kohdasta muuta johdu, pääsihteeristö käsittelee neuvoston asiakirjoihin tutustumista koskevat pyynnöt.
8 artikla
Uudistettujen pyyntöjen käsittely
Jollei asetuksen (EY) N:o 1049/2001 9 artiklan 2 ja 3 kohdasta muuta johdu, neuvosto tekee päätöksen uudistetun pyynnön johdosta.
9 artikla
Maksut
Pääsihteeri määrää neuvoston asiakirjojen jäljennösten tuottamisesta ja lähettämisestä perittävät maksut.
10 artikla
Neuvoston julkinen asiakirjarekisteri
1. Pääsihteeristön tehtävänä on huolehtia yleisön pääsystä neuvoston asiakirjarekisteriin.
2. Asiakirjojen viitenumeroiden lisäksi rekisterissä on ilmoitettava, mitkä 1 päivän heinäkuuta 2000 jälkeen laaditut asiakirjat on jo julkistettu. Jollei yksilöiden suojelusta yhteisöjen toimielinten ja elinten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta 18 päivänä joulukuuta 2000 annetusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta (EY) N:o 45/2001 (25) sekä asetuksen (EY) N:o 1049/2001 16 artiklasta muuta johdu, asiakirjojen sisältö on asetettava saataville Internetin välityksellä.
11 artikla
Suoraan yleisön saatavissa olevat asiakirjat
1. Tätä artiklaa sovelletaan kaikkiin neuvoston asiakirjoihin edellyttäen, että ne eivät ole salaisiksi luokiteltuja asiakirjoja, sanotun kuitenkaan rajoittamatta mahdollisuutta tehdä kirjallinen hakemus asetuksen (EY) N:o 1049/2001 6 artiklan mukaisesti.
2. Tässä artiklassa tarkoitetaan:
-
’jakelulla’ asiakirjan lopullisen toisinnon jakamista neuvoston jäsenille, heidän edustajilleen tai valtuuskunnilleen;
-
’lainsäädäntöasiakirjalla’ asiakirjaa, joka koskee työjärjestyksen 7 artiklassa tarkoitetun säädöksen käsittelyä tai antamista.
3. Pääsihteeristö saattaa seuraavat asiakirjat yleisön saataville heti, kun ne on jaettu:
a)
muut kuin neuvoston tai jäsenvaltion laatimat asiakirjat, jotka niiden laatija on julkistanut tai jotka on julkistettu laatijan suostumuksella;
b)
eri kokoonpanoissa kokoontuvan neuvoston istuntojen esityslistaehdotukset;
c)
kaikki asiakirjat, jotka neuvosto on hyväksynyt ja jotka julkaistaan virallisessa lehdessä.
4. Edellyttäen, että asiakirjat eivät selvästi kuulu asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklassa säädettyjen poikkeusten piiriin, pääsihteeristö voi saattaa myös seuraavat asiakirjat yleisön saataville heti, kun ne on jaettu:
a)
komiteoiden ja työryhmien esityslistaehdotukset;
b)
muut asiakirjat, kuten ilmoitukset, raportit, kertomukset ja tilannekatsaukset sekä käsittelyn etenemistä neuvostossa tai jossakin sen valmistelevista elimistä kuvaavat selvitykset, joissa valtuuskuntien yksittäiset kannat eivät tule esiin, lukuun ottamatta oikeudellisen yksikön kannanottoja ja lausuntoja.
5. Edellä 3 ja 4 kohdassa mainittujen asiakirjojen lisäksi pääsihteeristö saattaa yleisön saataville seuraavat lainsäädäntöasiakirjat heti, kun ne on jaettu:
a)
muiden Euroopan unionin toimielinten tai elinten tai, jollei asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 5 kohdasta muuta johdu, jäsenvaltion neuvostolle osoittamat säädöksiä koskevat saatteet ja kirjeiden jäljennökset;
b)
neuvostolle toimitetut asiakirjat, jotka on luetteloitu sen esityslistan kohdassa ja merkitty sanoilla ’julkinen käsittely’ tai ’julkinen keskustelu’ työjärjestyksen 8 artiklan mukaisesti;
c)
Coreperin ja/tai neuvoston hyväksyttäväksi toimitetut ilmoitukset (I/A- ja A-kohtia koskevat ilmoitukset) sekä säädösehdotukset, joihin niissä viitataan;
d)
Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitetun menettelyn kuluessa tehdyt neuvoston päätökset ja sovittelukomitean hyväksymät yhteiset tekstit.
6. Sen jälkeen kun jokin 5 kohdan d alakohdassa tarkoitetuista päätöksistä on tehty tai kun kyseinen säädös on lopullisesti annettu, pääsihteeristö saattaa yleisön saataville kaikki kyseistä säädöstä koskevat lainsäädäntöasiakirjat, jotka on laadittu ennen tällaista päätöstä ja jotka eivät kuulu asetuksen (EY) N:o 1049/2001 4 artiklan 1 ja 2 kohdan eikä 3 kohdan toisessa alakohdassa säädettyjen poikkeusten piiriin, kuten ilmoitukset, raportit, kertomukset ja tilannekatsaukset sekä käsittelyn etenemistä neuvostossa tai jossakin sen valmistelevista elimistä kuvaavat selvitykset (’yhteenvedot asian käsittelystä’), lukuun ottamatta oikeudellisen yksikön kannanottoja ja lausuntoja.
Jäsenvaltion pyynnöstä ei sellaisia asiakirjoja, jotka kuuluvat ensimmäisen alakohdan soveltamisalaan ja joista käy ilmi kyseisen jäsenvaltion valtuuskunnan yksittäinen kanta neuvostossa, saateta yleisön saataville näiden säännösten mukaisesti.
LIITE III
YKSITYISKOHTAISET SÄÄNNÖT ÄÄNTEN PAINOTUSTA NEUVOSTOSSA KOSKEVIEN SÄÄNNÖSTEN SOVELTAMISESTA
1 artikla
Kunkin jäsenvaltion väkiluku Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 205 artiklan 4 kohdan, Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 118 artiklan 4 kohdan ja Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 23 artiklan 3 kohdan kolmannen alakohdan ja 34 artiklan 3 kohdan soveltamiseksi 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2006 välisenä aikana on:
Jäsenvaltio
Väkiluku
(× 1 000)
Saksa
82 500,8
Ranska
62 370,8
Yhdistynyt kuningaskunta
60 063,2
Italia
58 462,4
Espanja
43 038,0
Puola
38 173,8
Alankomaat
16 305,5
Kreikka
11 073,0
Portugali
10 529,3
Belgia
10 445,9
Tšekin tasavalta
10 220,6
Unkari
10 097,5
Ruotsi
9 011,4
Itävalta
8 206,5
Tanska
5 411,4
Slovakia
5 384,8
Suomi
5 236,6
Irlanti
4 109,2
Liettua
3 425,3
Latvia
2 306,4
Slovenia
1 997,6
Viro
1 347,0
Kypros
749,2
Luxemburg
455,0
Malta
402,7
Yhteensä
461 324,0
Raja-arvo (62 %)
286 020,9
2 artikla
1. Jäsenvaltiot toimittavat kunkin vuoden syyskuun 1 päivään mennessä Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolle kokonaisväestöä koskevat tietonsa kyseisen vuoden tammikuun 1 päivältä.
2. Neuvosto muuttaa 1 artiklassa olevia lukuja joka vuosi ensimmäisestä päivästä tammikuuta alkaen niiden tietojen mukaisesti, jotka Euroopan yhteisöjen tilastotoimistolla oli käytössään edellisen vuoden syyskuun 30 päivänä. Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
LIITE IV
1.
Tämän työjärjestyksen seuraavia säännöksiä sovellettaessa niissä tapauksissa, joissa yksi tai useampi neuvoston tai pysyvien edustajien komitean jäsen ei perussopimusten mukaan voi osallistua äänestykseen, kyseisen yhden tai useamman jäsenen ääniä ei oteta huomioon:
a)
1 artiklan 3 kohdan toinen alakohta (neuvoston istunnon pitäminen muualla kuin Brysselissä tai Luxemburgissa);
b)
3 artiklan 7 kohta (muun kuin esityslistaehdotuksessa olevan asian ottaminen esityslistalle);
c)
3 artiklan 8 kohta (A-kohdan, joka olisi muuten jouduttu poistamaan esityslistalta, pitäminen esityslistalla B-kohtana);
d)
5 artiklan 2 kohta Euroopan keskuspankin istuntoihin osallistumisen osalta (asian käsittely niin, että Euroopan keskuspankki ei ole edustettuna);
e)
9 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohta sekä toinen ja kolmas alakohta (äänestystulosten, äänestysselitysten, neuvoston pöytäkirjaan merkittyjen lausumien sekä niiden pöytäkirjan kohtien julkisuus, jotka liittyvät Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osaston mukaisten yhteisten kantojen hyväksymiseen; äänestystulosten, äänestysselitysten, neuvoston pöytäkirjaan merkittyjen lausumien ja niiden pöytäkirjan kohtien julkisuus, jotka liittyvät muihin kuin 2 kohdassa tarkoitettuihin tapauksiin);
f)
11 artiklan 1 kohdan toinen alakohta (äänestyksen toimittaminen);
g)
12 artiklan 1 kohta (kirjallisen menettelyn käyttäminen);
h)
14 artiklan 1 kohta (päätös käsitellä asiaa ja tehdä päätöksiä poikkeuksellisesti sellaisten asiakirjojen ja ehdotusten perusteella, joita ei ole laadittu kaikilla kielillä) (26);
i)
17 artiklan 2 kohdan a ja b alakohta (jäsenvaltion Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 67 artiklan 1 kohdan tai Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan nojalla tekemän aloitteen julkaisematta jättäminen virallisessa lehdessä);
j)
17 artiklan 2 kohdan c ja d alakohta (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan nojalla hyväksytyn yhteisen kannan tai tiettyjen direktiivien, päätösten, suositusten ja lausuntojen julkaisematta jättäminen virallisessa lehdessä);
k)
17 artiklan 4 kohdan c alakohta (Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja päätöksiä tai yleissopimuksia koskevien mahdollisten täytäntöönpano- tai soveltamistoimenpiteiden julkaiseminen virallisessa lehdessä);
l)
17 artiklan 5 kohta (kansainvälisellä sopimuksella perustetun elimen tekemien päätösten julkaiseminen virallisessa lehdessä).
2.
Neuvoston tai pysyvien edustajien komitean jäsen ei voi vedota tämän työjärjestyksen seuraaviin säännöksiin sellaisten päätösten yhteydessä, joissa tämä jäsen ei perussopimusten mukaan voi osallistua äänestykseen:
a)
3 artiklan 8 kohta (neuvoston jäsenen mahdollisuus pyytää jonkin A-kohdan poistamista esityslistalta),
b)
11 artiklan 1 kohdan toinen alakohta (neuvoston jäsenen mahdollisuus pyytää äänestyksen toimittamista),
c)
11 artiklan 3 kohta (neuvoston jäsenen mahdollisuus edustaa äänestyksessä toista jäsentä),
d)
14 artiklan 2 kohta (neuvoston kunkin jäsenen mahdollisuus vastustaa asian käsittelyä, jos mahdollisia muutoksia koskeva teksti ei ole laadittu hänen osoittamallaan kielellä).
LIITE V
LAAJENTUNEEN NEUVOSTON TYÖMENETELMÄT
Kokousten valmistelu
1.
Puheenjohtajavaltio huolehtii siitä, että työryhmä tai komitea toimittaa asian Coreperille vasta sen jälkeen, kun asian edistymisestä ja kantojen selkiintymisestä kyseisellä tasolla voidaan olla kohtuullisen varmoja. Asia palautetaan toisaalta takaisin työryhmälle tai komitealle vain kun se on välttämätöntä, jolloin tehtävänanto joka tapauksessa käsittää täsmällisten ja tarkkaan yksilöityjen ongelmien käsittelyn.
2.
Puheenjohtajavaltio toteuttaa tarvittavat toimenpiteet asian käsittelyn edistämiseksi kokousten välisenä aikana. Se voi esimerkiksi työryhmän tai komitean suostumuksella toteuttaa tehokkaasti erityisongelmia koskevia tarpeellisia kuulemisia ja raportoida ratkaisuvaihtoehdoista asianomaiselle työryhmälle tai komitealle. Se voi myös toteuttaa kirjallisia kuulemisia pyytämällä valtuuskuntia ilmoittamaan ehdotusta koskevan kantansa kirjallisesti ennen työryhmän tai komitean seuraavaa kokousta.
3.
Tarvittaessa valtuuskunnat esittävät kirjallisesti ennen tulevaa kokousta kannan, jolle ne todennäköisesti asettuvat kyseisessä kokouksessa. Jos kantaan sisältyy tekstin muutosehdotuksia, niiden on oltava sanamuodoltaan selkeitä. Samaa kantaa edustavat valtuuskunnat esittävät näkemyksensä yhdessä aina, kun se on mahdollista.
4.
Coreper välttää käsittelemästä asioita, joita on jo käsitelty sen työskentelyn valmistelun yhteydessä. Tämä koskee erityisesti I-kohtia, tietoja Coreperin työn järjestelyistä ja järjestyksestä sekä tulevien neuvoston istuntojen esityslistasta ja järjestelyistä. Valtuuskunnat ottavat mahdollisuuksien mukaan ’muut asiat’ -kohdassa käsiteltävät asiat esiin pikemmin Coreperin työskentelyn valmistelun yhteydessä kuin itse Coreperissa.
5.
Puheenjohtajavaltio toimittaa valtuuskunnille mahdollisimman pian Coreperin työskentelyn valmistelun kuluessa kaikki Coreperin kokouksen perusteelliseen valmisteluun tarvittavat tiedot, myös tiedot siitä, mitä tuloksia puheenjohtajavaltio odottaa kutakin esityslistan kohtaa koskevasta keskustelusta. Puheenjohtajavaltio kannustaa toisaalta tarvittaessa valtuuskuntia ilmoittamaan muille valtuuskunnille Coreperin työskentelyn valmistelun kuluessa kannan, jolle ne aikovat asettua Coreperissa. Tässä yhteydessä puheenjohtajavaltio viimeistelee Coreperin esityslistan. Puheenjohtajavaltio voi kutsua Coreperin työskentelyä valmistelevat ryhmät koolle useammin, jos olosuhteet sitä vaativat.
Kokousten kulku
6.
Neuvoston esityslistalle ei oteta asioita, jotka komission tai neuvoston jäsenten on vain aikomus esitellä, paitsi jos on tarkoitus keskustella merkittävästä uudesta aloitteesta.
7.
Puheenjohtajavaltio välttää ottamasta Coreperin esityslistalle kohtia, jotka on tarkoitettu vain tiedoksi. Nämä asiat, joita ovat esimerkiksi yhteenvedot toisella foorumilla tai kolmannen valtion tai toisen toimielimen kanssa pidetyistä kokouksista sekä menettelyä tai järjestelyjä koskevat tai muut kysymykset, olisi toimitettava sen sijaan valtuuskunnille Coreperin työskentelyn valmistelun kuluessa mahdollisuuksien mukaan kirjallisina, eikä niitä enää olisi toistettava Coreperissa.
8.
Puheenjohtaja antaa kokouksen alussa tarvittavat lisätiedot kokouksen kulusta ja ilmoittaa erityisesti, kuinka paljon aikaa hän aikoo käyttää kunkin kohdan käsittelyyn. Hän pidättyy pitkistä aloituspuheenvuoroista ja välttää toistamasta tietoja, jotka jo ovat valtuuskuntien tiedossa.
9.
Tärkeästä asiasta käytävän keskustelun aluksi puheenjohtaja ilmoittaa tarvittavan keskustelun lajin mukaan valtuuskunnille, kuinka kauan niiden käsiteltävää kohtaa koskeva puheenvuoro saa enintään kestää. Puheenvuorot eivät yleensä saisi kestää kauemmin kuin kaksi minuuttia.
10.
Täydelliset puheenvuorokierrokset ovat periaatteessa kiellettyjä. Niitä voidaan käyttää vain poikkeuksellisesti erityiskysymyksissä siten, että puheenjohtaja asettaa puheenvuoroille aikarajoituksen.
11.
Puheenjohtajavaltio kohdentaa keskustelua mahdollisimman paljon erityisesti pyytämällä valtuuskuntia ilmoittamaan välitysratkaisua tai yksittäisiä ehdotuksia koskevat näkemyksensä.
12.
Puheenjohtaja pidättyy kokousten aikana ja niiden lopussa tekemästä pitkiä yhteenvetoja keskusteluista vaan vain ilmoittaa lopuksi lyhyesti saavutetut asiaa koskevat tulokset ja/tai menettelyä koskevat päätelmät.
13.
Valtuuskunnat välttävät toistamasta asioita, jotka aikaisemmat puhujat ovat todenneet. Niiden puheenvuorot ovat lyhyitä, asiapitoisia ja ytimekkäitä.
14.
Samoin ajattelevia valtuuskuntia kannustetaan neuvottelemaan keskenään siitä, että yksi ainoa henkilö esittäisi niiden tiettyä kohtaa koskevan yhteisen kannan.
15.
Tekstistä keskusteltaessa valtuuskunnat antavat kirjallisesti konkreettisia muotoiluehdotuksia sen sijaan, että ne vain toteaisivat olevansa eri mieltä yksittäisestä ehdotuksesta.
16.
Jollei puheenjohtaja toisin ilmoita, valtuuskunnat pidättyvät käyttämästä puheenvuoroa, jos ne hyväksyvät yksittäisen ehdotuksen. Tällöin hiljaisuus katsotaan periaatteellisen hyväksymisen merkiksi.
LIITE VI
SÄÄDÖSTEN MUOTOA KOSKEVAT SÄÄNNÖKSET
A. Asetusten muoto
1.
Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisesti antamissa sekä neuvoston asetuksissa on:
a)
alussa nimike ’asetus’, järjestysnumero, antamispäivämäärä ja asetuksen aihe;
b)
joko ilmaisu ’Euroopan parlamentti ja Euroopan unionin neuvosto’ tai ’Euroopan unionin neuvosto’;
c)
ilmoitus niistä säännöksistä, joiden nojalla asetus on annettu ja näiden edellä sanat ’ottavat huomioon’ tai ’ottaa huomioon’;
d)
viittaus saatuihin ehdotuksiin ja lausuntoihin;
e)
asetuksen perustelut, joita edeltää ilmaisu ’sekä katsovat seuraavaa:’ tai ’sekä katsoo seuraavaa:’ ja numeroidut johdanto-osan kappaleet;
f)
ilmaisu ’ovat antaneet tämän asetuksen’ tai ’on antanut tämän asetuksen’, jonka jälkeen seuraavat asetuksen säännökset.
2.
Asetukset jakautuvat artikloihin, jotka voidaan ryhmitellä luvuiksi ja jaksoiksi.
3.
Asetuksen viimeisessä artiklassa vahvistetaan voimaantulopäivä, jos se on aikaisempi tai myöhäisempi kuin julkaisemista seuraava kahdeskymmenes päivä.
4.
Asetuksen viimeistä artiklaa seuraa:
a)
i)
sanonta ’Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.’,
tai
ii)
jos säädöstä ei sovelleta kaikkiin jäsenvaltioihin tai kaikissa jäsenvaltioissa, sanonta ’Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan jäsenvaltioissa Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti’ (27);
b)
sanonta ’Tehty …ssa/ssä … päivänä … kuuta …’, jolloin päivämääränä on se päivä, jona neuvosto on antanut asetuksen;
ja
c)
jos kyseessä on
i)
Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisesti antama asetus, sanonta:
’Euroopan parlamentin puolesta
Puhemies
Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja’
jota seuraavat Euroopan parlamentin puhemiehen nimi ja asetusta annettaessa neuvoston istuntoa johtaneen puheenjohtajan nimi,
ii)
neuvoston asetus, ilmaisu:
’Neuvoston puolesta
Puheenjohtaja’,
jota seuraa asetusta annettaessa neuvoston istuntoa johtaneen puheenjohtajan nimi.
B. Direktiivien, päätösten, suositusten ja lausuntojen muoto (Euroopan yhteisön perustamissopimus)
1.
Euroopan parlamentin ja neuvoston yhteisesti antamien direktiivien ja niiden yhteisesti tekemien päätösten sekä neuvoston direktiivien ja päätösten alussa on nimike ’direktiivi’ tai ’päätös’.
2.
Neuvoston antamien suositusten ja lausuntojen alussa on nimike ’suositus’ tai ’lausunto’.
3.
Edellä A jaksossa säädettyjä, asetuksia koskevia säännöksiä sovelletaan direktiiveihin ja päätöksiin soveltuvin osin, jollei Euroopan yhteisön perustamissopimuksen asiaa koskevista määräyksistä muuta johdu.
C. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa tarkoitettujen Eurooppa-neuvoston yhteisten strategioiden sekä yhteisten toimintojen ja yhteisten kantojen muoto.
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 12 artiklassa tarkoitettujen yhteisten strategioiden sekä yhteisten toimintojen ja yhteisten kantojen alussa ovat nimikkeet:
a)
’Eurooppa-neuvoston yhteinen strategia’, järjestysnumero (vuosi/numero/YUTP), hyväksymispäivä ja strategian aihe;
b)
’Neuvoston yhteinen toiminta’, järjestysnumero (vuosi/numero/YUTP), hyväksymispäivä ja yhteisen toiminnan aihe;
c)
’Neuvoston yhteinen kanta’, järjestysnumero, (vuosi/numero/YUTP), hyväksymispäivä ja yhteisen kannan aihe.
D. Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yhteisten kantojen, puitepäätösten, päätösten ja yleissopimusten muoto
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen yhteisten kantojen, puitepäätösten, päätösten ja yleissopimusten alussa ovat nimikkeet:
a)
’Neuvoston yhteinen kanta’, järjestysnumero (vuosi/numero/YOS), hyväksymispäivä ja yhteisen kannan aihe;
b)
’Neuvoston puitepäätös’, järjestysnumero (vuosi/numero/YOS), hyväksymispäivä ja puitepäätöksen aihe;
c)
’Neuvoston päätös’, järjestysnumero (vuosi/numero/YOS), hyväksymispäivä ja päätöksen aihe;
d)
’Neuvoston Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 34 artiklan perusteella tekemä yleissopimus’ ja yleissopimuksen aihe.
”
2 artikla
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään. Se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Ensimmäinen neuvoston 18 kuukauden ohjelma laaditaan kaudeksi, joka alkaa tammikuussa 2007.
Tehty Brysselissä 15 päivänä syyskuuta 2006.