РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 407/2007 НА СЪВЕТА
от 16 април 2007 година
за налагане на окончателни антидъмпингови мерки и за окончателно освобождаване от временни мита върху внос на някои видове замразени ягоди с произход от Китайската народна република
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основен регламент“), и по-специално член 9 и член 10, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението, внесено от Комисията след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 18 октомври 2006 г. чрез Регламент (ЕО) № 1551/2006 (2) („временен регламент“) Комисията наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на някои замразени ягоди с произход от Китайската народна република („КНР“).
2. Последваща процедура
(2)
След въвеждането на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои замразени ягоди от КНР всички страни бяха уведомени за фактите и съображенията, на които се базира временният регламент. На всички страни бе предоставен период, през който да могат да представят забележките си във връзка с обявената информация.
(3)
Някои заинтересовани страни изпратиха писмени коментари. На онези страни, които пожелаха, също бе дадена възможност да бъдат изслушани. Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима. Представените от страните устни и писмени коментари бяха разгледани внимателно, а временните констатации бяха съответно изменени в случаите, в които бе преценено като подходящо.
(4)
Всички заинтересовани страни бяха информирани за основните факти и съображения, на базата на които се планират налагането на окончателни мерки и освобождаването на сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с Регламент (ЕО) № 1551/2006 (окончателно разгласяване). На заинтересованите страни бе предоставен период, през който да могат да представят забележките си във връзка с обявената информация. Представените от страните устни и писмени коментари бяха разгледани внимателно, а временните констатации бяха съответно изменени в случаите, в които бе преценено като подходящо.
3. Страни по разследването
(5)
Комисията продължи да търси цялата информация, която е преценила като необходима за целите на окончателните си констатации. Освен проверките на място в помещенията на дружествата, посочени в съображение 8 от временния регламент, следва да се отбележи, че след въвеждането на временните мерки бяха проведени допълнителни посещения на помещенията на следните потребители и вносители на Общността:
Вносители/търговци:
-
BS Foods BV, Gennep, Нидерландия
-
Skogsmat AB, Karlstad, Швеция
Потребители/преработватели:
-
Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Австрия
-
Agrana, S.A. Neuilly-sur-Seine, Франция
-
Dairy Fruits A/S, Odense, Дания
-
Groupe Danone, Paris, Франция
-
Materne S.A.S., Limonest, Франция
-
Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Германия
-
Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Германия
-
Yoplait France S.A.S., Boulogne, Франция
4. Период на разследване (ПР)
(6)
Напомня се, че периодът на разследване за дъмпинг и щети („ПР“) продължи от 1 януари до 31 декември 2005 г. Изследването на тенденциите от значение за анализа на щетите обхвана периода от 1 януари 2002 г. до края на ПР („разглеждания период“).
(7)
Една от заинтересованите страни постави въпроса за уместността на избрания период на разследване предвид факта, че 2005 г. не е показателна, тъй като цените на вноса през същата тази година са били необичайно ниски. От друга страна, изборът на ПР е направен в съответствие с член 6, параграф 1 от основния регламент, според който ПР обикновено следва да е не по-кратък от шестте месеца, непосредствено предхождащи започването на процедурата. Поради това при избора на ПР не са взети предвид никакви предполагаеми особености, отнасящи се до 2005 г.; те са проучени в анализа на причинно-следствената връзка.
(8)
Въз основа на посоченото по-горе периодът на разследване (ПР), както подробно е описан в съображение 11 от временния регламент, се потвърждава.
5. Разглеждан продукт и сходни продукти
(9)
Припомня се, че в съответствие със съображение 13 от временния регламент разглежданият продукт са ягоди, сурови или термично обработени във вода или на пара, замразени, със или без добавена захар или други подсладители, с произход от Китайската народна република, които понастоящем могат да бъдат класифицирани с кодове по КН 0811 10 11, 0811 10 19 и 0811 10 90.
(10)
Някои заинтересовани страни потвърдиха, че има значителни разлики по отношение на употребата и качеството между различните видове замразени ягоди. Поради същата причина бе заявено, че замразените ягоди с произход от Китайската народна република не могат да се сравняват с онези, които са произведени от производството на Общността.
(11)
В съображение 15 от временния регламент е заявено, че разследването е показало, че въпреки разликите в сорта, качеството, размера и последващата обработка различните видове на разглеждания продукт, както и замразените ягоди, произвеждани и продавани на пазара на Общността от производството на Общността, притежават едни и същи основни физически и биологични характеристики и по същество са предназначени за една и съща употреба. Следователно те бяха разгледани като един и същи продукт. Искът е отхвърлен, тъй като отправилите го заинтересовани страни не представиха допълнителни доказателства в негова подкрепа и няма нововъзникнали факти.
(12)
При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари относно определението на продукта и сходните продукти съдържанието и временните заключения на съображения от 12 до 16 от временния регламент се потвърждават.
Б. ДЪМПИНГ
1. Третиране според условията на пазарната икономика
(13)
Не е получен никакъв коментар, който да е в състояние да измени констатациите относно статута на пазарна икономика. Следователно констатациите, посочени в съображения от 17 до 26 от временния регламент, се потвърждават.
2. Индивидуално третиране
(14)
Тримата производители износители, на които бе отказано индивидуално третиране („ИТ“), настояха това решение да бъде преразгледано. Припомня се, че въпросните три предприятия не са отговорили на критерии б) и д) съгласно член 9, параграф 5 от основния регламент. Според критерий б) цените и количествата на износ, както и условията за продажба се определят свободно. Според критерий д) естеството на държавната намеса не позволява заобикаляне на мерките, ако отделните износители се ползват от индивидуални митнически ставки.
(15)
Нито един от аргументите, изтъкнати от въпросните три предприятия, не бе в състояние да повлияе на взетото на временния етап решение. В замяна бе разкрито, че разглежданите предприятия са с държавна намеса, която ги е възпрепятствала в свободното определяне на количествата на износ (критерий б).
(16)
Освен това държавната намеса е била в степен, при която заобикалянето на мерките би било вероятно, ако отделните износители се ползват от индивидуални митнически тарифи (критерий д).
(17)
При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари относно заключенията за ИТ последните, посочени в съображения 27 и 28 от временния регламент, се потвърждават.
3. Нормална стойност
(18)
След обявяването на временните мерки не бе получен коментар, който да е в състояние да повлияе на решението Турция да бъде използвана като страна аналог. Следователно решението е потвърдено. Припомня се, че за установяването на нормална стойност вътрешните цени на турските ягоди са били коригирани така, че да вземат предвид тяхното по-добро качество в сравнение с китайските ягоди (виж съображения 39 и 44 от временния регламент).
(19)
При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари относно заключенията за нормалната стойност последните, посочени в съображения от 29 до 42 от временния регламент, се потвърждават.
4. Цена на износ
(20)
При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари относно заключенията за цена на износ последните, посочени в съображение 43 от временния регламент, се потвърждават.
5. Сравнение
(21)
Направено е позоваване на съображение 44 от временния регламент. При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари, които са в състояние да променят заключенията, съдържащи се в споменатото съображение от временния регламент, последните се потвърждават.
6. Дъмпингов марж
(22)
В контекста на посоченото по-горе крайните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Общността без платено мито, са както следва:
Yantai Yongchang Foodstuff 0 %
Dandong Junao Foodstuff 31,1 %
Всички други предприятия 66,9 %
В. ЩЕТА
1. Производство на Общността
(23)
При отсъствието на представени коментари временните заключения относно цялото производство на Общността, както е посочено в съображение 51 от временния регламент, се потвърждават.
2. Определение на „производство на Общността“
(24)
При отсъствието на каквито и да е коментари определението на „производство на Общността“, както е посочено в съображения 52 и 53 от временния регламент, се потвърждава.
3. Представителна извадка за целите на оценката на щетата
(25)
Припомня се, че с оглед на големия брой производители на замразени ягоди в Общността за оценката на щетата бе избрана представителна извадка от осем производители. Една от заинтересованите страни предяви иск, че извадката на производителите на Общността не е представителна, тъй като всички подбрани за целта производители от Общността сe намират в Полша. Бе изтъкнато, че за да е представителна, една извадка, базираща се на най-големия обем производство, трябва да взема предвид и географското местонахождение на производителите.
(26)
Но в съображение 54 от временния регламент се припомня, че изборът на представителната извадка е направен в съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент, според който извадка може да бъде подбрана въз основа на най-големия представителен обем на производство, който може разумно да бъде разследван в рамките на наличното време.
(27)
Следователно подбор на извадка въз основа на този метод трябва най-напред да взема предвид представителността от гледна точка на производствения обем. Не се изисква тя да гарантира и определена географска представителност. Подобна възможност би могла да бъде предвидена допълнително, но в никакъв случай не е задължителна.
(28)
Освен това, тъй като производството на замразени ягоди не само по отношение на обема, но и на броя производители е концентрирано до голяма степен в Полша, съображение, отнасящо се до географското местонахождение, в този случай не би попречило на подбора на извадка на базата само на полски производители. Следователно този аргумент се отхвърля.
(29)
При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари подборът на представителната извадка за целите на оценката на щетата, както е посочено в съображения 54 и 55 от временния регламент, се потвърждава.
4. Потребление в Общността
(30)
При отсъствието на каквито и да е коментари изчислението на потреблението в Общността, както е посочено в съображения от 56 до 59 от временния регламент, се потвърждава.
5. Внос в Общността от страните, които са предмет на разглеждане
5.1. Обем и пазарен дял на разглеждания внос
(31)
При отсъствието на каквито и да е коментари изчислението на обема и пазарния дял на разглеждания внос, както е посочено в съображения 60 и 61 от временния регламент, се потвърждава.
5.2. Цени на внос и подбиване на цени
(32)
Една от заинтересованите страни изтъкна, че за целите на анализа на подбиването на цените би следвало да се направи корекция, която да взема предвид разликите в качеството между замразените ягоди, произведени от производството на Общността, и тези на производителите износители. Бе отбелязано обаче, че на временния етап само някои сделки за продажби на производителите износители са били взети предвид при изчисляване на подбиването на цените. Продажбите на стоки за износ с ниско качество не са отчетени, понеже подобни нискокачествени продукти не са били произведени, нито продадени от производството на Общността. При тези обстоятелства исканата корекция не бе призната. При отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари заключенията за цените на разглеждания внос и подбиването на цените, както е посочено в съображения от 62 до 64 от временния регламент, се потвърждават.
6. Състояние на производството на Общността
(33)
Някои заинтересовани страни заявиха, че през 2006 г. цените на производството на Общността са се увеличили с около 1 000 EUR за тон и че това трябва да бъде отразено при анализа на щетата. Въпреки това следва да се припомни, че ПР обхвана интервала от 1 януари до 31 декември 2005 г., както и че периодът, за който подходящите за оценката на щетата тенденции трябваше да бъдат проучени, обхвана интервала от 1 януари 2002 г. до края на ИП. При тези обстоятелства ценовите изменения след ПР не са били взети предвид при анализа на щетата в съответствие с последното изречение на член 6, параграф 1 от основния регламент. Независимо от това значението на увеличаването на цените през 2006 г. е разгледано по-долу в раздел Г. Причинно-следствена връзка (съображения 51-54).
(34)
Нито една заинтересована страна не оспори цифрите, отнасящи се до положението на производството на Общността, нито тяхното тълкуване, представени в съображения от 66 до 85 от временния регламент. Следователно заключенията, както е посочено в споменатите съображения от временния регламент, се потвърждават.
6.1. Данни за производството на Общността в неговата съвкупност
(35)
Нито една заинтересована страна не оспори цифрите, отнасящи се до макроикономическите данни за производството на Общността в неговата съвкупност, нито тяхното интерпретиране, представени в съображения от 86 до 88 от временния регламент. Следователно заключенията, както е посочено в споменатите съображения от временния регламент, се потвърждават.
7. Заключение относно щетата
(36)
Предвид изложеното по-горе се потвърждава, че на производството на Общността е била нанесена материална щета по смисъла на член 3 от основния регламент.
Г. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Коментари от заинтересованите страни
(37)
След налагането на временни мерки различни заинтересовани страни заявиха, че материалната щета, нанесена на производството на Общността, е причинена от други фактори. Част от тези претенции бяха вече надлежно коментирани във временния регламент. Всеки един нов аргумент, когато е преценено за необходимо, е разгледан по-долу.
2. Въздействие на вноса от трети страни
(38)
Бе заявено, че въпросът за вноса от Мароко като причина за щета не е разгледан достатъчно подробно. Една от заинтересованите страни оспори интерпретирането на цифрите в съображение 99 от временния регламент, посочвайки, че мароканската цена, заплатена по време на периода на разследване, е била по-ниска от равновесната цена на производството на Общността. Бе изказано твърдение, че това е допринесло за щетата.
(39)
Припомня се, че таблицата, съдържаща се в съображение 99 от временния регламент, показва, че мароканската цена системно е била много по-висока от цената на производството на Общността. Мароканските износители също са били засегнати от ниските цени на китайския износ и е трябвало да реагират на него чрез намаляване на цените, плащани от Общността. Това се потвърждава от намаляване обема на внос на замразени ягоди с произход от Мароко. Следователно този аргумент се отхвърля.
3. Въздействие на нестабилността на обменния курс
(40)
По време на ПР злотата се обезцени по отношение на еурото. Някои заинтересовани страни изтъкнаха, че спадът на цените, понесен от производството на Общността, би изглеждал силен, ако изчисленията са били направени в злоти, а не в еуро. Между 2004 и 2005 г. злотата действително е варирала с около 10 %. Въпреки това при оценката на тенденциите на цените на Общността между тези две години спадът на цената в еуро е бил 35 %.
(41)
Предвид разликата между колебанието на обменния курс от около 10 % и спада на цената, възлизащ на 35 %, обезценяването на злотата по отношение на еурото не може да бъде разглеждано като основна причина за спада на цената на производството на Общността. Следователно този аргумент се отхвърля.
4. Въздействие на предполагаеми структурни недостатъци или спекулативни бизнес решения от страна на производството на Общността
(42)
Някои заинтересовани страни доразвиха аргумента, разгледан вече във временния регламент в съображения от 106 до 110, че щетата е била самопричинена заради лоши бизнес решения и структурни трудности, засегнали производството на Общността. За тази цел и в подкрепа на посочените твърдения бяха цитирани доклад на Комисията до Съвета и Европейския парламент за ситуацията в сектора на меките плодове и черешите, предназначени за преработка, и приложения работен документ на службите на Комисията по същата тема (3), както и резолюция на Европейския парламент относно ситуацията по отношение на меките плодове и черешите, предназначени за преработка, приета на 12 октомври 2006 г. (4).
(43)
Следва да се отбележи, че при предварителните си заключения Комисията взе предвид доклада, както се вижда от позоваването в съображение 138 от временния регламент. Въпреки че докладът и резолюцията предоставят важни основни данни за сектора на червените плодове в Общността, следва да се отбележи, че те се фокусират по-скоро върху проблемите на производителите на пресни ягоди, отколкото върху тези на производството на Общността (предприятията за замразени храни). Във всички случаи нито докладът, нито резолюцията стигат до заключението, че проблемите пред производството на Общността се дължат на структурни недостатъци на самото производство на Общността.
(44)
Според други твърдения присъединяването на Полша към ЕС е довело до установяване на полски работници в страни, които предлагат по-високо заплащане, което поставя допълнителни проблеми пред производството под формата на увеличени разходи за труд на вътрешния пазар. Бе изтъкнато още, че в резултат от новите ограничителни мерки по границите производството на Общността не може повече да разчита на по-евтина работна ръка от съседните на ЕС страни, които не са негови членки. Това развитие на нещата е имало съществен отрицателен ефект върху подобно трудоемко производство.
(45)
Възможно е тази ситуация да е довела до увеличаване на разходите за труд на земеделските производители. Въпреки това евентуалното увеличение е пряко свързано с разходите на земеделските производители, а не с разходите на производството на Общността (предприятията за замразени храни). Следователно съществува само частична връзка между увеличените разходи на земеделските производители и разходите на производството на Общността. Освен това, в съответствие с доклада на Комисията и работния ѝ документ, както е посочено в съображение 42, може да се окаже, че въпреки увеличаването на производствените разходи продажните цени на пресните ягоди по-скоро са намалели, отколкото да са се увеличили след присъединяването на Полша към Европейския съюз. Дори и при спад в продажните цени увеличаването на разходите за производителите на пресни ягоди не би могло да се отрази върху производството на Общността. Следователно този аргумент се отхвърля.
(46)
Една от заинтересованите страни изтъкна, че инвестициите и преструктурирането от страна на производството на Общността с цел подобряване ефикасността са се отразили неблагоприятно върху доходността и паричния ѝ поток. Понесените от производството на Общността разходи по отношение на инвестициите обаче не променят факта, че цените значително са паднали до вредно ниво по време на ПР и че именно ниските цени са оказали най-сериозно въздействие върху доходността на производството на Общността. Всъщност направените инвестиции са допринесли за по-голяма рентабилност на производството на Общността, както е посочено в съображение 81 от временния регламент. Следователно този аргумент се отхвърля.
(47)
Освен това бе изтъкнато, че щетата, понесена от производството на Общността, е самопричинена, защото качеството на продукта е било по-ниско от това на продукта с произход от Испания и Калифорния. Тук следва да се отбележи, че както Испания, така и Калифорния произвеждат предимно за пазара на пресни плодове и зеленчуци и че нищо не показва, че производството на Общността е изгубило пазарен дял по отношение на тези производители. През ПР внесените от САЩ замразени ягоди бяха по-малко от 200 тона и не биха могли да окажат каквото и да е сериозно въздействие върху рентабилността на производството на Общността. Следователно този аргумент се отхвърля.
(48)
Във всички случаи, що се отнася до евентуалните структурни недостатъци на производството на Общността, нищо не доказва, че има такива. Следователно тези аргументи се отхвърлят. Заключенията, изложени в съображения от 106 до 110 от временния регламент, се потвърждават.
5. Самопричинена щета вследствие на ценовите нива, определени от производството на Общността
(49)
В контекста на твърдението за спекулативни бизнес решения, взети от производството на Общността, посочено в съображения 108 и 110 от временния регламент, потребител изтъкна, че цените на Общностния пазар не са определени от вноса от Китай, а предимно от производството на Общността, което държи най-големия пазарен дял. Този потребител заяви, че тенденцията към ценови спад е наложена не от дъмпингов внос от Китай, а от самото производство на Общността.
(50)
Ясно е, че през ПР производството на Общността е държало пазарен дял от 59 %, запазвайки по този начин важна роля по отношение определянето на пазарните цени. Същевременно, дори и пазарният дял на производството на Общността да е бил голям, не може да се отрече, че ниските цени на вноса от КНР, подбиващи цените на производството на Общността с 6 %, са оказали отрицателен ефект върху пазарните цени. Този дъмпингов внос оказа цялостен натиск към спад върху цените в рамките на Общността и успя също да увеличи значително пазарния им дял от 4 % през 2002 г. до 20 % през ПР. Следователно аргументът се отхвърля.
6. Цикличният характер на замразените ягоди и въздействието на обема на реколтата
(51)
Замразените ягоди са деликатен земеделски продукт и разследването показва, че наличието на пресни ягоди е от първостепенно значение за определяне на цената на замразените ягоди. Няколко заинтересовани страни заявиха, че особено слабата реколта през 2003 г. е основна причина за щетата, наблюдавана по време на ПР. Някои заинтересовани страни потвърдиха, че цената на ягодите обикновено следва 4-годишен цикъл, по време на който покачване на цената води до свръхпроизводство, а оттам до рязък спад в цените. Бе заявено, че 2005 г. е била най-ниската точка в този цикъл и че особено ниските цени, регистрирани през тази година, са били резултат от това естествено вариране. Ценови колебания е можело да бъдат наблюдавани през периода преди 2002 г. и този аргумент бе подкрепен допълнително от +/- 20-процентното увеличение на цените през 2006 г., т.е. годината непосредствено след ПР.
(52)
Допълнителни анализи на цените на замразени ягоди след разглеждания период показаха, че ценови колебания е имало и през значителен като продължителност период преди 2002 г. Например изобилната реколта през 2001 г. доведе до силен спад на цените. Тези ниски цени на свой ред доведоха до спад в производството на пресни ягоди през следващите години, което позволи на цените отново да се стабилизират. Анализът на тенденциите подкрепя тезата, че цените на разглеждания продукт следват цикличен модел, който силно се влияе от метеорологичните условия и обема на реколтата.
(53)
Необходимо е обаче да се припомни, че обемът на вноса от Китай е нараснал с 380 % при цени, които са спаднали с 38 % през разглеждания период, и че това е оказало значителен ефект върху финансовото състояние на производството на Общността, отчело неприемливи загуби.
(54)
Макар че естественото колебание в цените на замразените ягоди и обемът на реколтата са оказали несъмнено значително въздействие върху цените на производството на Общността, сами по себе си те не могат да бъдат разглеждани като единствена или основна причина за щетата, понесена от производството на Общността.
7. Заключение относно причинно-следствената връзка
(55)
Както е заключено в съображения 97 и 98 от временния регламент, разследването разкри, че е налице причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и щетата, понесена от производството на Общността.
(56)
Разследването показа също наличието на зависимост между цените на производството на Общността и ценовите колебания, свързани с цикличния характер и сезонното вариране в реколтата. Това заключение се опира на данни, събрани преди и по време на разглеждания период, както и на събитията, наблюдавани след ПР.
(57)
Въпреки че и тези циклични изменения може да са утежнили финансовото състояние на производството на Общността, размерът в спада в цените на производството на Общността и неблагоприятната тенденция, отразена в анализа на състоянието на производството на Общността, както е посочено в съображения от 66 до 85 от временния регламент, не могат да бъдат отдадени единствено на „естествените колебания“. Анализът на въздействието на цикличния характер на продукта и обема на продукцията следователно не подкрепя аргумента, че тези фактори са оказали достатъчно голямо въздействие, което да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и щетата, понесена от производството на Общността.
(58)
Въз основа на изложеното по-горе и при отсъствието на каквито и да е допълнителни коментари относно причинно-следствената връзка заключенията в съображения от 113 до 114 от временния регламент се потвърждават.
E. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
1. Общи положения
(59)
Бе извършен анализ, за да се определи дали в контекста на коментарите и допълнителните елементи, предоставени от заинтересованите страни след налагането на временните мерки, временното заключение, според което налагането на мерки не е в ущърб на интереса на Общността, остава в сила. Както на временния етап, определянето на интереса на Общността бе базирано на оценка на различните съставящи го интереси, т.е. интересите на производството на Общността, на вносителите, преработвателите/потребителите и земеделските производители.
(60)
Комисията се свърза с голям брой заинтересовани страни, за да поиска мненията им. Освен производството на Общността, тя изслуша представителите на всички основни марки на пазара, както и асоциациите, защитаващи интересите на потребителите; бяха извършени допълнителни проверки на място.
2. Интерес на Общността и преработвателния сектор
(61)
На предварителния етап разследването показа, че производството на Общността се осъществява от голям брой производители от промишлеността за замразени храни, които осигуряват работа на около 2 700 души за производството и продажбата на разглеждания продукт. Съществува и частична взаимозависимост между състоянието на промишлеността за замразени храни и земеделците, които снабдяват с ягоди, тъй като последните отглеждат само сорта, предназначен за замразяване, а производителите на замразени плодове и зеленчуци представляват основния пазар за този продукт.
(62)
Припомня се, че производителите от Общността са понесли значителна щета през разглеждания период и са докладвали за загуби от 12,5 % вследствие на дъмпинговия внос. Тези загуби са отчетени въпреки факта, че производството на Общността е намалило цените, които е плащало на земеделците срещу пресни ягоди. Тази цена е била по-ниска от производствените разходи и следователно би била неустойчива както за земеделците, така и за производството на Общността в дългосрочен план. Ако цените на замразени ягоди отново паднат под непричиняващото щети ниво, последиците ще са двойни. Производството на Общността ще понесе финансови загуби и ще се изложи на риска да остане без снабдяване с пресни ягоди в дългосрочна перспектива, тъй като цената, която то би било в състояние да плати на земеделците, ще е толкова ниска, че последните биха могли да спрат да произвеждат този продукт. Припомня се, че през 2002 г. в Полша броят на търговските производители на пресни ягоди е изчислен на 96 700, от които около 80 000 са отглеждали ягоди, предназначени за преработка. Дори и да е възможно този брой да е намалял в резултат на консолидирането, наблюдавано в сектора, все пак е ясно, че отглеждането на ягоди представлява важна стопанска дейност за много земеделски производители. Отглеждането на ягоди в Полша е от ключово значение за редица региони в страната, които са изправени пред висок процент на безработица, и неналагането на мерки би увеличило още повече този процент. Счита се, че тези земеделци не могат да преминат към отглеждането на друга култура, тъй като почвата в тези региони е подходяща най-вече за отглеждането на ягоди.
(63)
Както е посочено във временния регламент (съображение 139), цените, плащани на земеделците от 2004 г. насам, са били толкова ниски, че не са покривали производствените разходи.
(64)
Освен това, предвид доклада на Комисията, посочен в съображение 42, полските земеделски производители на ягоди представляват фрагментарно производство и няма вероятност да могат да излязат на други пазари освен на пазара на местните производители на замразени плодове и зеленчуци. Като последица влошаването на финансовото състояние на сектора, произвеждащ замразени плодове и зеленчуци, би оказало сериозен ефект върху земеделците. Фактът, че след ПР пазарните цени отново са се покачили до безопасни нива и че вносът от Китай е спаднал, може да породи известно съмнение относно необходимостта от мерки за подобряване на ситуацията на производството на Общността, но нищо не показва, че това покачване ще се задържи устойчиво или дългосрочно във времето.
(65)
При това положение е ясно, че производството на Общността и земеделските производители несъмнено биха извлекли ползи от приемането на антидъмпингови мерки, както и че тези мерки биха имали стабилизиращ ефект върху пазара на Общността. Внос на ягоди с произход от КНР не би подбил цените на замразените ягоди. По този начин производителите от Общността биха могли да повишат цените си и да получат разумен марж на печалба. Това по всяка вероятност ще окаже положително въздействие върху преработвателния отрасъл. Следователно се заключава, че налагането на мерки би било в интерес на производството на Общността и на земеделските производители на ягоди.
3. Интерес на несвързаните вносители
(66)
Освен заключенията на временния етап на разследването Комисията направи посещение на още два вносителя на разглеждания продукт. Тези вносители внасят разглеждания продукт от КНР, въпреки че всеки един от тях същевременно продава ягоди, произведени в ЕС, които представляват между 50 и 60 % от съответните им изкупувания. Следва да се отбележи обаче, че търговията със замразени ягоди е само част от търговската им дейност и представлява между 30 и 50 % от целия им оборот. Техният внос от КНР представлява около 14 % от целия внос на разглеждания продукт. Следователно вносителите се считат за представителни. И двата вносителя се обявиха против антидъмпинговите мерки. Според разследването търсенето на замразени ягоди най-вероятно няма да се промени, тъй като то се определя от потребителските предпочитания, които няма да бъдат засегнати от въвеждането на антидъмпингови мерки. Като последица от това вносителите не рискуват по-високите цени да им се отразят неблагоприятно, тъй като биха могли да продължат да внасят същите количества както по-рано, и по всяка вероятност ще могат да прехвърлят върху потребителите сериозна част от допълнителните разходи за замразени ягоди. Това се потвърждава от факта, че ценовите разлики в миналото не са засегнали продажните цени и маржовете на печалба на вносителите, тъй като са се запазили относително стабилни.
(67)
Временното заключение, направено във временния регламент, т.е. че не се очаква повишените цени на вноса да окажат сериозен ефект върху вносителите, се потвърждава.
4. Интерес на различните потребители
4.1. Ниво на сътрудничество
(68)
Както е отбелязано в съображение 127 от временния регламент, в самото начало реакцията на потребителите и преработвателите бе слаба. На временния етап от процедурата Комисията срещна трудности при събирането и проверката на данните, които биха могли да аргументират исканията на потребителския бранш. След публикуването на временния регламент Комисията поднови усилията си в насърчаване на сътрудничеството. Бяха осъществени допълнителни посещения с цел проверка в сградите на осем потребителски предприятия. Данни, позволяващи да се направи съдържателна оценка на въздействието, се получиха от пет от тях. Бяха събрани допълнителна информация и данни. Опирайки се на тези допълнителни сведения, службите на Комисията предприеха нов анализ на евентуалния ефект от налагането на мерки върху потребителите в Общността.
(69)
Една от заинтересованите страни изтъкна, че това сътрудничество не би следвало да се вземе предвид, тъй като данните не са представени в сроковете, определени от известието за започване на процедура. Във връзка с това следва да се отбележи, че съдействащите предприятия са заявили интереса си от участие в процедурата и са предоставили коментари относно временните мерки в съответствие с основния регламент.
(70)
Проверената на място информация засяга около 9 % от общото потребление в Общността. Освен това имаше представители на различните потребителски отрасли: производители на ягодови заготовки, използвани като основа за други продукти (напр. кисели млека), производители на кисели млека, както и производители на ягодово сладко. В крайна сметка съдействащите асоциации представляват близо 80 % от потреблението на замразени ягоди в Общността. Подобна степен на представителност съответства на общата практика. Следователно аргументът, че липсва представителност, се отхвърля.
4.2. Въздействие на мерките върху цената
(71)
Потребителският бранш изтъкна, че Комисията трябва да оцени въздействието на мерките, анализирайки не само евентуално покачване на цените на внесените от Китай ягоди. Мерките биха имали сериозен ефект върху по-голямата част от пазара, дори и за замразени ягоди с друг произход.
(72)
Задълбоченото разследване показа, че по всяка вероятност мерките ще предизвикат покачване на цените в по-общ план, което няма да се ограничи до 34,2 % (ниво на временното мито) за ягодите от Китай. Те също биха могли да доведат до по-висока цена за производството на Общността с около 19 %, до изчисленото ниво, при което няма щети. Подобно цялостно покачване на цените може да се окаже неизбежно, тъй като, за разлика от другите сектори и с оглед на ограниченията, налагани от метеорологичните условия и обема на реколтата, прибягването към стратегии като пазарно разширяване по отношение на обема не би било решение за производството на Общността. В крайна сметка, тъй като производството на Общността и вносът от Китай, взети заедно, представляват около 80 % от потреблението в Общността, твърде вероятно е други страни, изнасящи замразени ягоди към Общността, да повишат цените си, за да следват „лидерите в цените“.
(73)
По отношение на дейностите, при които се използват ягоди, при тези обстоятелства налагането на мито на нивото, определено от временните мерки, би довело до повишаване средно с около 6 % на разходите на производствените фактори за потребителите. Немалко потребители биха били изправени пред загуби. Заключенията са направени въз основа на дейности, свързани с ягодите, тъй като разследването се фокусира върху замразените ягоди (разглеждания продукт) и не засяга другите дейности на предприятията. За изготвянето на анализ на щетата и дъмпинга трябва да се гарантира, че е направено сравнение между аналогичните дейности, т.е. дейности, свързани с продукта, обект на разследването.
Таблицата по-долу показва въздействието върху разходите на проверените потребители:
Предприятие
Реална печалба (ПР) 2005 г. (5)
Печалба на база 2005 г. (ПР), ако цените на ягодите с всякакъв произход се повишават в съответствие с формулата, описана в съображение 74, а препродажните цени не се изменят (5)
Печалба, както е описано в предходната колона, но на базата на декларираните реални (или увеличени) препродажни цени за 2006 г. (5)
Дял на ягодовите продукти в оборота на предприятието (2005 г.)
Процент печалба на предприятието като цяло (2005 г.)
Предприятие А
Между 2,0 % и 4,0 %
Между - 4,0 % и - 6,0 %
Между - 3,0 % и - 5,0 %
Между 25,0 % и 30,0 %
Между 2,5 % и 5,0 %
Предприятие Б
Между 1,0 % и 2,5 %
Между - 1,0 % и - 2,5 %
Около 0 %
Между 12,0 % и 17,0 %
Между 4,0 % и 5,5 %
Предприятие В
Около 0 %
Около - 1,0 %
Между 2,0 % и 4,0 %
Между 5,0 % и 10,0 %
Около 0 %
Предприятие Г
Между 12,0 % и 14,0 %
Между 4,0 % и 8,0 %
Между 3,0 % и 5,0 %
Между 10,0 % и 15,0 %
Между 5,0 % и 8,0 %
Предприятие Д
Между 3,0 % и 5,0 %
Между - 4,0 % и - 6,0 %
Между - 7,0 % и - 9,0 %
Между 18,0 % и 23,0 %
Около 1,0 %
(74)
От покачването на цените на ягодите най-засегнати биха били съдействащите производители на заготовка и сладко от ягоди. Това се дължи на факта, че ягодите са несъмнено основният компонент в производството на сладко от ягоди. Колкото до въпросните предприятия, спадът на маржа им на печалба би бил между 7 и 8 процентни пункта, което за две от тях би довело до загуби от около 5 %.
(75)
За съдействащите производители на кисело мляко относителното значение на цената на ягодите при производствените им разходи е по-малко, тъй като разходите за млечните продукти се прибавят към калкулацията на рецептата. Въпреки това се оказа, че техният марж на печалба е много нисък. Следователно, дори целият разход за производството на определен вид кисело мляко да се увеличи само с 2 %, това е достатъчно да превърне печалба от около 1 % в загуба от около 1 %.
(76)
По този начин въздействието на мерките върху потребителския сектор по отношение на увеличаването на разходите би трябвало да бъде по-голямо, отколкото предвиденото в анализа, от който произтичат временните мерки. Обаче, както е посочено в раздел 4.4 по-долу, това въздействие върху разходите вероятно ще бъде усетено по-слабо в дългосрочна перспектива.
4.3. Невъзможност за прехвърляне на увеличените разходи в дистрибуторската верига
(77)
Една от потребителските асоциации изтъкна, че митата биха навредили на потребителите на ягоди, установени в Общността и конкурентоспособни в световен мащаб. Бе изтъкнато, че митата не биха могли да бъдат прехвърлени на техни клиенти (търговци на дребно и дистрибутори), тъй като голяма част от потребителите са сключили дългосрочни договори с фиксирани цени с тези клиенти. Тези фиксирани цени означават, че потребителите поемат риска от евентуално допълнителни покачвания на цените. Много потребители претендираха и представиха доказателства, че са под ценови натиск от големите търговци на дребно/дистрибутори и че е много трудно да вдигнат собствените си цени. Бе изтъкнато, че в договорите между потребителите и сектора на търговците на дребно цените са фиксирани за периоди между шест месеца и една година. Следователно потребителите заявяват, че те не биха имали друга възможност, освен да поемат сами допълнителните разходи. С оглед на изложеното по-горе трябва да се признае, че потребителите вероятно ще трябва да поемат сами увеличението на разходите, поне за кратко време. Разследването обаче разкри, че въпреки отрицателния ефект на мерките върху рентабилността на продуктите, съдържащи разглеждания продукт, за повечето потребителски предприятия общата рентабилност ще остане положителна.
(78)
Доколкото увеличенията в разходите биха могли да бъдат прехвърлени, това би оказало определено въздействие върху цените за крайните потребители. Плодовите изделия, и по-специално киселите млека, са част от основната храна на широк кръг потребители. Киселото мляко с ягодов вкус съставлява около 20-30 % от пазара на кисело мляко и въпреки факта, че нито една потребителска организация не е представила коментари в това отношение, не може да се изключи, че едно увеличаване на цените няма да се отрази на потребителите, най-малко в средносрочен до дългосрочен план. Същото се отнася и за сладката.
4.4. Временнен характер на въздействието върху потребителите
(79)
В раздели 4.2 и 4.3 бе показано, че налагането на мерки е в състояние да въздейства върху цената на суровините, купувани от потребителите; освен това последните заявиха, че те сами трябва да понесат това увеличение на цените за целия период, за който са сключили договор с търговците на дребно. Все пак може да се приеме, че тази невъзможност да се прехвърли евентуално покачване на цената е временна, тъй като сроковете на договорите са ограничени във времето.
4.5. Наличност на доставките за производството на Общността
(80)
Потребителите като цяло подчертаха, че снабдяването с полски ягоди от сорта Senga sengana е от жизнено значение за обема и качеството на производството на пълната гама продукти, получавани на основата на замразени ягоди. Следователно опасността от влошаване на състоянието на производството на Общността може да окаже значителен отрицателен ефект върху този процес. Не може да се изключи, че при ограничена наличност или липса на наличност на полски ягоди на пазара потребителите ще се окажат пред сериозни проблеми в намирането на алтернативни източници на снабдяване за сортовете ягоди, произвеждани в Полша. Всъщност намирането на подобни алтернативни източници е твърде слабо вероятно, тъй като според самите потребители ягодите, отглеждани в Полша, са с качество, каквото няма никъде другаде. Освен това не може да се изключи, че в ситуация на по-слаба конкуренция на пазара потребителите във всички случаи ще бъдат изправени пред покачване на цените.
5. Заключение относно интереса на Общността
(81)
Разследването разкри, че не само производителите от Общността, които дават работа на около 2 700 души, но и близо 80 000 земеделци, чиято прехрана в различна степен зависи от ягодите, ще имат полза от налагането на мерки.
(82)
Както подробно е обяснено в съображение 133 от временния регламент, потребителският бранш е посочил, че снабдяването с разглеждания продукт от производството на Общността е от основно значение, за да се позволи на потребителите да предоставят пълна гама и висококачествен продукт на пазара. Разследването показа, че цикличният характер на суровините за производството на Общността, т.е. колебанията в нивата на ягодовата реколта, значително се отразява върху цените, което се потвърждава от развитието, наблюдавано след ПР. Въпреки това, както подробно е обяснено в съображение 74 от временния регламент, цените през последната част на разглеждания период и в ПР са били толкова ниски, че производството на Общността е било принудено да плаща за закупуване на пресни ягоди от земеделците под стойността на производствената цена. В резултат на това някои от тези земеделци спряха отглеждането на ягоди. Въпреки покачването на цените през 2006 г. е ясно, че снабдяването на производството на Общността с пресни ягоди и в широк смисъл на потребителите би могло да бъде застрашено, ако се повтори ниското ниво на цените, наблюдавано през разглеждания период.
(83)
Задълбоченото разследване показа, че в този случай ефектът на антидъмпинговото мито върху потребителите ще е значителен. За някои от тях това може да е по-ниска доходност или дори финансови загуби - част от тях тежки - най-вече защото това покачване на цените няма да може да бъде прехвърлено на ниво дистрибутор/търговец на дребно в краткосрочен план. Все пак това въздействие е много по-слабо изразено, ако погледнем общата рентабилност на потребителите - обект на разследването.
(84)
Потребителският бранш изтъкна, че съществуването на договори с фиксирана цена не позволява на преработвателния отрасъл да прехвърли покачването на цената в сектора на търговците на дребно в случай на въвеждане на мерки. Като се има предвид, че тези договори покриват ограничен период от време, може все пак да се предположи, че неспособността на потребителския бранш да прехвърли покачването на цената ще касае само период от шест до дванадесет месеца.
(85)
Следователно се оказва, че налагането на окончателни мерки би имало сериозен ефект върху потребителите на замразени ягоди, но по всяка вероятност той ще е временен. В замяна на това, ако не се наложат мерки и се допусне повторно подбиване на цените, вредните последици за производството на Общността биха били огромни и дълготрайни.
(86)
Следователно въз основа на изложеното по-горе се формира заключение, че няма наложителни причини, поради които да не се наложат антидъмпингови мита на вноса на замразени ягоди с произход от КНР.
Ж. НАЛАГАНЕ НА ОКОНЧАТЕЛНИ МЕРКИ
1. Форма на окончателните мерки
(87)
С оглед на окончателните заключения, направени по отношение на дъмпинга, щетата, причинно-следствената връзка и интереса на Общността, следва да бъдат наложени антидъмпингови мерки, за да се предотвратят допълнителни щети за производството на Общността, произтичащи от дъмпингов износ.
(88)
Съществуват различни форми на антидъмпингови мерки. Макар че Комисията има неограничена свобода при избора на формата на мерките, целта остава да се премахнат последиците от вредния дъмпинг. Временният регламент установи мито ad valorem, изчислено в съответствие с правилото за най-ниското мито и фиксирано на 0 % за производител - износител, ползващ се с право на третиране според условията на пазарна икономика, 12,6 % за производител - износител, ползващ се с право на индивидуално третиране, и 34,2 % за всички други предприятия.
(89)
След приемането на временните мерки и както е посочено в съображение 51, цената на разглеждания продукт на Общностния пазар през 2006 г., годината след периода на разследване, нарасна с +/- 20 %. Предвид това, че разглежданият продукт е по-скоро хомогенен и с цел мерките да не засегнат диспропорционално потребителите, се приема, че една минимална импортна цена (МИЦ) е най-подходящата форма на мерки в този случай. Следва да се отбележи, че целта на минималната импортна цена е същата като тази на мито ad valorem, т.е. премахването на последиците от вредния дъмпинг. При тази форма на мито няма да се дължат мита за внос при CIF цена на границата на Общността, която е равна или по-висока от минималната импортна цена. Ако вносът е направен на по-ниска цена, мито се начислява върху разликата между реалната и МИЦ.
(90)
По отношение на нивото на минималната импортна цена, то е изчислено на базата на същите заключения, а именно същите маржове на дъмпинг и продаване на по-ниска цена, както е посочено във временния регламент.
(91)
За изчисляването на МИЦ са взети предвид както констатираните маржове на дъмпинг, така и размерът на митата, необходим за отстраняване на щетата, понесена от производството на Общността.
2. Ниво на премахване на щетата
(92)
В съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент окончателното мито следва да бъде установено на нивото на маржа на дъмпинг или маржа на щетата, като се взима този с по-ниска стойност. Тази непричиняваща щети МИЦ бе сравнена след това с характерна за всяко предприятие недъмпингова МИЦ, базирана на нормалната стойност, коригирана за получаване на нетна цена франко границата на Общността.
(93)
За изчисляването на непричиняващата щети цена бе взето предвид нивото на митата, необходимо на производството на Общността за покриване на производствените разходи и реализиране на печалба преди данъчно облагане, каквато производство от този тип може разумно да постигне при нормални условия на конкуренция. При отсъствието на каквито и да е коментари от заинтересованите страни същите постановки, фигуриращи в съображение 144 от временния регламент, са използвани за определянето на марж на печалба от 6,5 %.
(94)
Замразените ягоди се внасят под три различни кода на комбинираната номенклатура („кодове по КН“) с различни нива на митнически налози според количеството добавена захар или други подсладители, съдържащи се във внасяната стока. За да се вземат предвид различните нива на митнически налози, за всеки един от кодовете по КН бе нужно да се изчисли МИЦ.
(95)
Както е посочено в съображение 153 от временния регламент, бе констатирано, че един китайски производител - износител, не изнася замразени ягоди на дъмпингови цени. Като резултат на износа от това предприятие няма. бъде наложена антидъмпингова мярка.
(96)
Във всички останали случаи бе констатирано, че непричиняващата щети минимална импортна цена от 684,20 EUR, която се прилага към целия китайски износ, е по-ниска от съответните минимални импортни цени, които не са обект на дъмпинг. За всички останали износни стоки от Китай минималната импортна цена бе фиксирана на нивото на непричиняващата щети минимална импортна цена.
(97)
Когато вносът е осъществен на цена CIF граница на Общността, по-висока или равна на установената минимална импортна цена, не се налага мито. В замяна на това, ако вносът е направен на цени, по-ниски от МИЦ, се плаща мито, съответстващо на разликата между реалната цена и минималната импортна цена.
3. Окончателно събиране на временните мита
(98)
Временните мита под формата на мита ad valorem, вариращи между 0 и 34,2 % за внесените продукти и приложими от 19 октомври 2006 г., ще бъдат вдигнати. Окончателното събиране на митата ad valorem би било диспропорционално по отношение на премахването на вредния дъмпинг, като се има предвид, че цените през този период са надвишавали значително МИЦ.
4. Приложимост на МИЦ
(99)
В сравнение с други форми на мерки една система от мита, базирана на МИЦ, може да бъде по-трудно приложима и по-податлива на декларации с невярно съдържание по отношение на митническата стойност на стоките. В действителност с оглед на евентуалния риск от компенсаторни споразумения в този сектор на пазара е необходимо да се въведе двойна система от мерки. Тази двойна система съдържа минимална импортна цена и фиксирано мито. В съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент фиксираното мито е изчислено на базата на средния претеглен марж на щетата, тъй като той се оказа по-нисък от средния претеглен марж на дъмпинга. За да се гарантира ефикасно спазване на МИЦ, вносителите трябва да бъдат уведомени за това, че ако при проверка, осъществена след вноса, се констатира, че: i) нетната цена франко границата на Общността, реално платена от първия независим потребител в Общността („цена след вноса“), е по-ниска от нетната цена франко границата на Общността преди обмитяване, както следва от митническата декларация; и ii) цената след вноса е по-ниска от минималната импортна цена за съответните сделки, ретроактивно се прилага фиксирано мито, освен ако прилагането на фиксирано мито, прибавено към цената след вноса, не води до размер, който остава под МИЦ. В такъв случай ще се приложи размер на мито, еквивалентен на разликата между МИЦ и цената след вноса. Митническите власти трябва незабавно да уведомят Комисията, щом открият признаци за декларация с невярно съдържание.
(100)
В този контекст и за да се отговори на изразената загриженост, Комисията възнамерява да въведе два механизма, за да гарантира както уместността на мерките, така и цялостното им спазване. Най-напред тя се позовава на Регламент (ЕИО) № 2913/92 на Съвета от 12 октомври 1992 г. за установяване на Митническия кодекс на Общността (6), inter alia, на член 78, съгласно който митническите власти могат да проверяват търговските документи и данни, отнасящи се до търговски операции по внос или износ на разглежданите стоки или до последващи търговски операции, свързани със същите стоки. Такива проверки могат да бъдат извършвани в помещенията на деклариращото лице, на всяко друго лице, пряко или непряко участващо в споменатите операции, както и на всяко лице, притежаващо споменатия документ или данни за бизнес цели. Тези власти могат също да проверяват стоките.
(101)
На второ място, с цел максимално предотвратяване на абсорбиране на мерките, по-специално между свързани компании, Комисията известява намерението си за незабавно започване на преразглеждане по смисъла на член 12, параграф 1 от основния регламент и може да подложи вноса на режим на регистрация в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент, ако се представят доказателства за подобно поведение.
(102)
Комисията ще разчита, inter alia, на информацията за наблюдението на вноса, предоставена от националните митнически власти, както и на информация, предоставена от държавите-членки по смисъла на член 14, параграф 6 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на ягоди, сурови или термично обработени във вода или на пара, замразени, със или без добавена захар или други подсладители, с произход от Китайската народна република, попадащи под кодове по КН 0811 10 11, 0811 10 19 и 0811 10 90.
2. Размерът на окончателното антидъмпингово мито за Yantai Yongchang Foodstuff ще бъде:
Предприятие
Окончателно мито
Допълнителен код по TARIC
Yantai Yongchang Foodstuff
0,0 %
A779
3. За всички други предприятия размерът на окончателното мито ще бъде разликата между фиксираната в параграф 4 минимална импортна цена и нетната цена франко граница на Общността преди налагане на мито, ако последната е по-ниска от първата. Няма да се събира мито, ако нетната цена франко граница на Общността е равна или по-висока от съответната минимална импортна цена, фиксирана в параграф 4.
4. За целите на параграф 3 ще се прилага минималната импортна цена, определена в колона 2 от таблицата по-долу. Ако след проверка, осъществена след вноса, се констатира, че нетната цена франко граница на Общността, реално платена от първия независим потребител в Общността („цена след вноса“), е по-ниска от нетната цена франко граница на Общността преди обмитяване, както следва от митническата декларация, и че цената след вноса е по-ниска от минималната импортна цена, се прилага фиксирано антидъмпингово мито, посочено в колона 3 или 4 от таблицата по-долу, освен ако прилагането на фиксираното в колона 3 или 4 мито, прибавено към цената след вноса, не води до размер (реално платена цена плюс фиксирано мито), който е под минималната импортна цена, установена в колона 2 от таблицата по-долу. В такъв случай ще се прилага размер на мито, равностоен на разликата между минималната импортна цена, определена в колона 2 от таблицата по-долу, и цената след вноса. В случай на ретроактивно събиране на фиксирано мито то ще се събира след приспадане на антидъмпингово мито, изчислено на базата на минималната импортна цена.
Код по КН и описание на ягодите
Минимална импортна цена EUR/тон нето тегло на продукта
Фиксирано мито EUR/тон нето тегло на продукта, приложимо за Dandong Junao (допълнителен код по TARIC А780)
Фиксирано мито EUR/тон нето тегло на продукта, приложимо за всички други предприятия (допълнителен код по TARIC А999)
Ягоди, сурови или термично обработени във вода или на пара, замразени, с добавена захар или други подсладители със съдържание на захарта, което надвишава 13 тегловни процента (КН 0811 10 11)
496,8
62,6
169,9
Ягоди, сурови или термично обработени във вода или на пара, замразени, с добавена захар или други подсладители със съдържание на захарта, което не надвишава 13 тегловни процента (КН 0811 10 19)
566,3
71,3
193,7
Ягоди, сурови или термично обработени във вода или на пара, замразени, не съдържащи добавена захар или други подсладители (КН 0811 10 90)
598
75,3
204,5
5. В случаите, когато стоките са увредени, преди да бъдат пуснати в свободно обращение, и следователно реално платената или платима цена е разпределена за определянето на митническата стойност съгласно член 145 от Регламент (ЕИО) № 2454/93 (7) на Комисията, размерът на антидъмпинговото мито, изчислен на базата на параграфи 3 и 4 по-горе, ще бъде намален с процент, съответстващ на дела на действително платената или платима цена.
6. Действащите разпоредби относно митните сборове се прилагат, освен ако е посочено друго.
Член 2
Сумите, депозирни като временно антидъмпингово мито, се освобождават съгласно Регламент (ЕО) № 1551/2006 относно внос на ягоди, сурови или термично обработени във вода или на пара, замразени, със или без добавена захар или други подсладители, с произход от Китайската народна република.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 16 април 2007 година.
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 407/2007
annettu 16 päivänä huhtikuuta 2007,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta ja käyttöön otetun väliaikaisen tullin vapauttamisesta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien jäädytettyjen mansikoiden tuonnissa
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan ja 10 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka tämä on tehnyt kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Väliaikaiset toimenpiteet
(1)
Komissio otti 18 päivänä lokakuuta 2006 asetuksella (EY) N:o 1551/2006 (2), jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, käyttöön väliaikaisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevien tiettyjen jäädytettyjen mansikoiden tuonnissa.
2. Menettelyn jatko
(2)
Sen jälkeen kun Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen jäädytettyjen mansikoiden tuonnissa oli otettu käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli, kaikille asiaan liittyville osapuolille ilmoitettiin tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella väliaikaista tullia koskeva asetus oli annettu. Kaikille osapuolille myönnettiin määräaika, jossa ne voivat esittää huomautuksia näiden ilmoitusten johdosta.
(3)
Osa asiaan liittyvistä osapuolista esitti kirjallisia huomautuksia. Suullista kuulemista pyytäneille osapuolille annettiin siihen tilaisuus. Komissio hankki ja tarkisti kaikki tarpeellisina pitämänsä tiedot. Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset käsiteltiin ja väliaikaisia päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden perusteella.
(4)
Kaikille asiaan liittyville osapuolille ilmoitettiin keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella oli tarkoitus ottaa käyttöön lopulliset toimenpiteet ja vapauttaa asetuksella (EY) N:o 1551/2006 käyttöön otetun väliaikaisen tullin vakuutena olevat määrät (lopullinen ilmoitus). Osapuolille asetettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. Osapuolten toimittamat suulliset ja kirjalliset huomautukset käsiteltiin, ja päätelmiä muutettiin tarvittaessa niiden mukaisesti.
3. Menettelyn osapuolet
(5)
Komissio jatkoi lopullisia päätelmiä varten tarpeellisiksi katsomiensa tietojen hankkimista. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 8 kappaleessa mainittujen yritysten tiloihin tehtyjen tarkastuskäyntien lisäksi myös seuraavien yhteisön käyttäjien ja tuojien tiloissa tehtiin tarkastukset väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen:
tuojat/kauppiaat
-
BS Foods BV, Gennep, Alankomaat
-
Skogsmat AB, Karlstad, Ruotsi
käyttäjät/jalostajat
-
Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Itävalta
-
Agrana, S.A. Neuilly-sur-Seine, Ranska
-
Dairy Fruits A/S, Odense, Tanska
-
Groupe Danone, Pariisi, Ranska
-
Materne S.A.S., Limonest, Ranska
-
Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Saksa
-
Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Saksa
-
Yoplait France S.A.S., Boulogne, Ranska.
4. Tutkimusajanjakso
(6)
Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tutkimusajanjakso’. Vahinkoanalyysin kannalta merkityksellinen kehityssuuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 2002 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
(7)
Yksi asiaan liittyvä osapuoli on asettanut valitun tutkimusajanjakson kyseenalaiseksi esittämällä, että vuosi 2005 ei ole edustava, sillä tuontihinnat olivat tuona vuonna poikkeuksellisen alhaiset. Tutkimusajanjakso on kuitenkin määritetty perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jossa säädetään, että tutkimusajanjakso käsittää tavallisesti vähintään kuuden kuukauden jakson välittömästi ennen menettelyn aloittamista. Vuoteen 2005 liittyvät väitetyt erityispiirteet eivät siksi näy tutkimusajanjakson valinnassa, vaan niitä tarkasteltiin syy-yhteyden analyysissä.
(8)
Edellä selostetun perusteella vahvistetaan tutkimusajanjakso sellaisena kuin se on määritetty väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 11 kappaleessa.
5. Tarkasteltavana oleva tuote ja samankaltainen tuote
(9)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 13 kappaleessa tarkasteltavana olevan tuotteen määriteltiin olevan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat mansikat, jotka ovat keittämättömiä tai vedessä tai höyryssä keitettyjä, jotka on jäädytetty ja jotka voivat sisältää lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta ja jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin 0811 10 11, 0811 10 19 ja 0811 10 90.
(10)
Eräät asiaan liittyvät osapuolet väittivät, että erityyppisten jäädytettyjen mansikoiden käyttötavoissa ja laadussa on merkittäviä eroja. Samasta syystä väitettiin, että kiinalaista alkuperää olevat jäädytetyt mansikat eivät ole verrattavissa yhteisön tuotannonalan tuottamiin jäädytettyihin mansikoihin.
(11)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 15 kappaleessa todetaan tutkimuksessa havaitun, että lajikkeiden, laadun, koon ja jälkikäsittelyn eroavaisuuksista huolimatta tarkasteltavana olevilla kaikentyyppisillä tuotteilla sekä yhteisön tuottajien yhteisössä tuottamilla ja myymillä jäädytetyillä mansikoilla on samat fyysiset ja biologiset perusominaisuudet ja samat peruskäyttötavat. Tästä syystä eri tuotteiden katsottiin muodostavan yhden ainoan tuotteen. Koska asiaan liittyvät osapuolet eivät toimittaneet lisänäyttöä väitteensä tueksi eikä uusia seikkoja tullut esiin, väite hylättiin.
(12)
Koska muita tuotteen määritelmää ja samankaltaista tuotetta koskevia huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 12-16 kappaleessa olevat tiedot ja väliaikaiset päätelmät voidaan vahvistaa.
B. POLKUMYYNTI
1. Markkinatalouskohtelu
(13)
Markkinatalouskohtelua koskeviin päätelmiin vaikuttavia huomautuksia ei esitetty. Näin ollen vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 17-26 kappaleessa olevat päätelmät.
2. Yksilöllinen kohtelu
(14)
Kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa, joille ei myönnetty yksilöllistä kohtelua, vaativat päätöksen uudelleentarkastelua. Kyseiset kolme yritystä eivät täyttäneet perusasetuksen 9 artiklan 5 kohdan b ja e alakohdassa säädettyjä edellytyksiä. Kyseisessä b alakohdassa edellytetään, että vientihinnoista ja -määristä sekä myyntiehdoista päätetään vapaasti. Kyseisessä e alakohdassa edellytetään, ettei valtio puutu yrityksen toimintaan niin, että se mahdollistaisi toimenpiteiden kiertämisen, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit.
(15)
Näiden kolmen yrityksen vaatimusten perusteella ei ollut tarvetta muuttaa alustavassa vaiheessa tehtyä päätöstä. Erityisesti havaittiin, että valtio puuttui kyseisten yritysten toimintaan, mikä rajoitti niiden vapautta päättää vientimääristä (b alakohdan edellytys).
(16)
Valtion puuttuminen toimintaan oli lisäksi niin laajaa, että se tekisi toimenpiteiden kiertämisen todennäköiseksi, jos yksittäisille viejille vahvistetaan erilaiset tullit (e alakohdan edellytys).
(17)
Koska yksilöllistä kohtelua koskevista päätelmistä ei esitetty muita huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 27 ja 28 kappaleessa olevat päätelmät.
3. Normaaliarvo
(18)
Väliaikaisten toimenpiteiden julkaisemisen jälkeen ei saatu huomautuksia, joiden perusteella olisi ollut tarvetta muuttaa päätöstä käyttää Turkkia vertailumaana. Näin ollen päätös vahvistetaan. Normaaliarvon määrittämiseksi turkkilaisten mansikoiden kotimarkkinahintoja on siis mukautettu siten, että otetaan huomioon niiden parempi laatu kiinalaisiin mansikoihin verrattuna (katso väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 39 ja 44 kappale).
(19)
Koska normaaliarvoa koskevista päätelmistä ei esitetty muita huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 29-42 kappaleessa olevat päätelmät.
4. Vientihinta
(20)
Koska vientihintaa koskevista päätelmistä ei esitetty huomautuksia, vahvistetaan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 43 kappaleessa olevat päätelmät.
5. Vertailu
(21)
Viitataan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 44 kappaleeseen. Koska sellaisia huomautuksia, joiden perusteella olisi ollut tarvetta muuttaa kyseisessä johdanto-osan kappaleessa mainittuja päätelmiä, ei esitetty, alustavat päätelmät vahvistetaan.
6. Polkumyyntimarginaali
(22)
Edellä mainitun perusteella lopullisesti määritellyt polkumyyntimarginaalit ilmaistuina prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana ovat seuraavat:
Yantai Yongchang Foodstuff 0 %
Dandong Junao Foodstuff 31,1 %
Kaikki muut yritykset 66,9 %
C. VAHINKO
1. Yhteisön tuotanto
(23)
Koska asiaa koskevia huomautuksia ei ole esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 51 kappaleessa olevat yhteisön kokonaistuotantoa koskevat alustavat päätelmät vahvistetaan.
2. Yhteisön tuotannonalan määritelmä
(24)
Koska asiaa koskevia huomautuksia ei ole esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 52 ja 53 kappaleessa oleva yhteisön tuotannonalan määritelmä vahvistetaan.
3. Otanta vahinkoa koskevaa arviota varten
(25)
Koska jäädytettyjen mansikoiden tuottajia on yhteisössä paljon, vahingon arviointia varten valittiin kahdeksan tuottajan otos. Yksi asiaan liittyvä osapuoli väitti, että otos yhteisön tuottajista ei ollut edustava, koska kaikki valitut yhteisön tuottajat olivat sijoittautuneet Puolaan. Katsottiin, että suurimpaan tuotantomäärään perustuvassa otoksessa olisi otettava huomioon myös tuottajien maantieteellinen sijainti, jotta se olisi edustava.
(26)
On muistettava, että väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 54 kappaleessa todetaan, että otos on valittu perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti, jossa säädetään, että otos voi perustua suurimpaan edustavaan yhteisön tuotannon määrään, joka pystytään kohtuullisesti tutkimaan käytettävissä olevana aikana.
(27)
Näin ollen tähän menetelmään perustuvassa otoksen valinnassa on ensisijaisesti otettava huomioon edustavuus tuotannon määrän osalta. Otoksella ei tämän lisäksi edellytetä olevan tiettyä maantieteellistä kattavuutta; se voi, mutta sen ei selvästikään tarvitse olla täydentävä näkökohta.
(28)
Koska jäädytettyjen mansikoiden tuotanto on suurelta osin keskittynyt Puolaan sekä tuotannon määrän että tuottajien lukumäärän osalta, maantieteellisen sijainnin ottaminen huomioon ei tässä tapauksessa estäisi valitsemasta otosta siten, että se koostuu pelkästään puolalaisista tuottajista. Näin ollen tämä väite hylätään.
(29)
Koska muita huomautuksia ei ole esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 54 ja 55 kappaleessa oleva otoksen valinta vahingon arvioimista varten vahvistetaan.
4. Yhteisön kulutus
(30)
Koska asiaa koskevia huomautuksia ei ole esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 56-59 kappaleessa oleva yhteisön kulutusta koskeva laskelma vahvistetaan.
5. Tuonti yhteisöön asianomaisista maista
5.1 Tarkasteltavana olevan tuonnin määrä ja markkinaosuus
(31)
Koska asiaa koskevia huomautuksia ei ole esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 60 ja 61 kappaleessa oleva asianomaisen tuonnin määrää ja markkinaosuutta koskeva laskelma vahvistetaan.
5.2 Tuonnin hinnat ja hinnan alittavuus
(32)
Yksi osapuoli väitti, että hintojen alittavuuden määrittämistä varten olisi tehtävä mukautus, jolla otettaisiin huomioon yhteisön tuotannonalan ja vientiä harjoittavien tuottajien tuottamien jäädytettyjen mansikoiden väliset laatuerot. Tältä osin kuitenkin havaittiin, että alustavassa vaiheessa ainoastaan tietyt vientiä harjoittavien tuottajien myyntitapahtumat otettiin huomioon hintojen ja viitehintojen alittavuuden laskennassa. Heikompilaatuisten vientituotteiden myynti jätettiin ottamatta huomioon, koska yhteisön tuotannonala ei tuota eikä myy tällaisia heikkolaatuisia tuotteita. Vaadittu mukautus ei ole näin ollen perusteltu. Koska muita huomautuksia ei esitetty, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 62-64 kappaleessa olevat asianomaiset tuontihinnat ja hinnan alittavuutta koskevat päätelmät vahvistetaan.
6. Yhteisön tuotannonalan tilanne
(33)
Eräät asiaan liittyvät osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonalan hinnat nousivat vuonna 2006 noin 1 000 euroon / tonni ja että tämä olisi otettava huomioon vahinkoanalyysissä. On kuitenkin muistettava, että tutkimusajanjakso kattoi 1 päivän tammikuuta 2005 ja 31 päivän joulukuuta 2005 välisen ajanjakson ja että jakso, jolla vahingon arvioinnin kannalta merkittäviä kehityskulkuja tarkastellaan, kattoi 1 päivän tammikuuta 2002 ja tutkimusajanjakson päättymisen välisen ajan. Näin ollen tutkimusajanjakson jälkeistä hintakehitystä ei ole perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdan viimeisen virkkeen mukaisesti otettu huomioon vahinkoanalyysissä. Vuoden 2006 hintojen nousun merkitystä tarkastellaan kuitenkin jäljempänä syy-yhteyttä koskevassa D osassa (johdanto-osan 51-54 kappale).
(34)
Yksikään osapuoli ei kyseenalaistanut väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 66-85 kappaleessa esitettyjä yhteisön tuotannonalan tilannetta koskevia lukuja tai niiden tulkintaa. Sen vuoksi näissä väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan kappaleissa olevat päätelmät vahvistetaan.
6.1 Yhteisön koko tuotannonalaa koskevat tiedot
(35)
Yksikään osapuoli ei kyseenalaistanut väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 86-88 kappaleessa olevia yhteisön koko tuotannonalaa koskevia makrotaloudellisia tietoja. Sen vuoksi väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan kyseisissä kappaleissa olevat päätelmät vahvistetaan.
7. Vahinkoa koskeva päätelmä
(36)
Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut perusasetuksen 3 artiklassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
D. SYY-YHTEYS
1. Asiaan liittyvien osapuolten esittämät huomautukset
(37)
Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen asiaan liittyvät osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonalan kärsimä merkittävä vahinko oli muiden tekijöiden aiheuttama. Osa näistä väitteistä oli jo käsitelty asianmukaisesti väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa. Uusia merkityksellisiksi katsottuja väitteitä käsitellään jäljempänä.
2. Kolmansista maista peräisin olevan tuonnin vaikutus
(38)
Väitettiin, että Marokosta tulevaa tuontia ei otettu riittävästi huomioon mahdollisena vahingon aiheuttajana. Eräs osapuoli kyseenalaisti väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 99 kappaleessa olevien lukujen tulkinnan, jonka mukaan Marokon tutkimusajanjaksolla veloittama hinta oli alhaisempi kuin yhteisön tuotannonalan kustannukset kattava hinta. Tämän väitettiin vaikuttaneen osaltaan vahinkoon.
(39)
Väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 99 kappaleessa olevassa taulukossa osoitetaan, että Marokon hinta oli johdonmukaisesti yhteisön tuotannonalan hintaa korkeampi. Kiinan halpavienti vaikutti myös marokkolaisiin viejiin, joiden oli alennettava yhteisöltä velottamiaan hintoja. Tämä näkyy Marokosta peräisin olevien jäädytettyjen mansikoiden tuontimäärien laskuna. Väite oli näin ollen hylättävä.
3. Valuuttakurssien muutosten vaikutus
(40)
Tutkimusajanjakson aikana Puolan zloty heikkeni euroon nähden. Eräät asiaan liittyvät osapuolet väittivät, että yhteisön tuotannonalan kärsimä hinnanalennus ei näyttäisi niin dramaattiselta, jos laskelmat tehtäisiin zloteina euron sijasta. Vuosina 2004-2005 zlotyn arvo todellakin vaihteli noin 10 prosenttia. Mutta kun arvioidaan yhteisön hintojen kehitystä näinä kahtena vuonna, hinnanlasku euroina oli 35 prosenttia.
(41)
Kun otetaan huomioon noin 10 prosentin kurssivaihtelun ja 35 prosentin hinnanlaskun välinen ero, zlotyn arvon heikkenemistä euroon nähden ei voida pitää merkittävänä syynä yhteisön tuotannonalan kokemaan hinnanlaskuun. Väite oli näin ollen hylättävä.
4. Yhteisön tuotannonalan väitettyjen rakenteellisten puutteiden ja spekulatiivisten liiketoimintapäätösten vaikutus
(42)
Eräät asiaan liittyvät osapuolet veivät eteenpäin väitettä, jota on jo käsitelty väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 106-110 kappaleessa ja jonka mukaan vahinko oli itse aiheutettu ja johtui yhteisön tuotannonalan huonoista liiketoimintapäätöksistä ja rakenteellisista vaikeuksista. Tässä tarkoituksessa ne esittivät, että väitettä tukivat komission kertomus neuvostolle ja Euroopan parlamentille tilanteesta jalostettaviksi tarkoitettujen marjojen ja kirsikoiden alalla (3), jonka liitteenä on komission valmisteluasiakirja samasta aiheesta, sekä 12 päivänä lokakuuta 2006 annettu Euroopan parlamentin päätöslauselma tilanteesta jalostettaviksi tarkoitettujen marjojen ja kirsikoiden alalla (4).
(43)
Komissio otti kertomuksen huomioon alustavissa päätelmissään, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 138 kappaleessa oleva viittaus osoittaa. Vaikka kertomus ja päätöslauselma antavatkin tärkeää taustatietoa punaisten hedelmien alasta yhteisössä, on huomattava, että niissä kummassakin keskitytään pikemminkin tuoreiden mansikoiden viljelijöiden kuin yhteisön tuotannonalan (pakastusteollisuuden) ongelmiin. Joka tapauksessa kummassakaan, raportissa tai päätöslauselmassa, ei todeta, että yhteisön tuotannonalan ongelmat johtuisivat yhteisön tuotannonalan itsensä rakenteellisista puutteista.
(44)
Edelleen väitettiin, että Puolan liittyminen Euroopan unioniin on johtanut puolalaisen työvoiman siirtymisen korkeamman palkkatason maihin, mikä puolestaan on aiheuttanut tuotannonalalle lisäongelmia, koska työvoimakustannukset kotimarkkinoilla ovat kasvaneet. Väitettiin myös, että uusien rajasäännösten takia yhteisön tuotannonala ei voinut enää saada halvempaa työvoimaa EU:hun kuulumattomista naapurimaista. Näillä seikoilla väitettiin olleen merkittäviä kielteisiä vaikutuksia näin työvoimavaltaiseen tuotannonalaan.
(45)
Nämä kehityskulut ovat voineet johtaa viljelijöiden työvoimakustannusten kasvuun. Mahdollinen kasvu liittyy kuitenkin suoraan viljelijöiden kustannuksiin eikä yhteisön tuotannonalan (pakastusteollisuuden) kustannuksiin. Näin ollen viljelijöiden kasvaneiden kustannusten ja yhteisön tuotannonalan kustannusten välillä on ainoastaan osittainen yhteys. Johdanto-osan 42 kappaleessa mainitun komission kertomuksen ja valmisteluasiakirjan mukaan näyttää lisäksi siltä, että tuotantokustannusten kasvusta huolimatta tuoreiden mansikoiden myyntihinta pikemminkin laski kuin nousi Puolan liityttyä Euroopan unioniin. Koska myyntihinnat laskivat, nousu tuoreiden mansikoiden viljelijöiden kustannuksissa ei ole voinut vaikuttaa yhteisön tuotannonalaan. Väite on näin ollen hylättävä.
(46)
Yksi osapuoli väitti, että investoinnit ja uudelleenjärjestelyt, jotka yhteisön tuotannonala toteutti tehokkuuttaan parantaakseen, vaikuttivat kielteisesti sen tuottavuuteen ja kassavirtaan. Yhteisön tuotannonalalle investoinneista koituneet mahdolliset kustannukset eivät kuitenkaan muuta sitä tosiasiaa, että hinnat laskivat tutkimusajanjaksolla huomattavasti, aina vahinkoa aiheuttavalle tasolle, ja että juuri matalilla hinnoilla oli ylivoimaisesti suurin vaikutus yhteisön tuotannonalan tuottavuuteen. Tehdyt investoinnit itse asiassa tehostivat yhteisön tuotannonalan toimintaa, kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 81 kappaleessa todetaan. Väite on näin ollen hylättävä.
(47)
Lisäksi väitettiin, että yhteisön tuotannonalan kärsimä vahinko oli itse aiheutettu, koska tuotteiden laatu oli heikompi kuin Espanjasta ja Kaliforniasta peräisin olevien tuotteiden. Tässä on huomattava, että sekä Espanjan että Kalifornian tuotanto menee lähinnä tuoremarkkinoille eikä ole merkkejä siitä, että yhteisön tuotannonala olisi menettänyt markkinaosuuttaan näihin tuottajiin verrattuna. Yhdysvalloista peräisin olevien jäädytettyjen mansikoiden tuonti oli tutkimusajanjaksolla alle 200 tonnia, joten sillä ei ole voinut olla merkittävää vaikutusta yhteisön tuotannonalan tuottavuuteen. Väite on näin ollen hylättävä.
(48)
Yhteisön tuotannonalan väitetyistä rakenteellisista puutteista ei ole mitään näyttöä. Väitteet on näin ollen hylättävä. Näin ollen väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 106-110 kappaleen päätelmät vahvistetaan.
5. Yhteisön tuotannonalan asettaman hintatason tuloksena oleva itse aiheutettu vahinko
(49)
Yhteisön tuotannonalan tekemiä spekulatiivisia liiketoimintapäätöksiä koskevan väitteen yhteydessä, johon viitataan väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 108 ja 110 kappaleessa, yksi käyttäjä väitti, että yhteisön hintoja ei määrännyt Kiinasta tuleva tuonti, vaan lähinnä yhteisön tuotannonala, jonka markkinaosuus oli suurin. Tämä osapuoli siis väitti, että hintojen laskun aiheutti yhteisön tuotannonala itse eikä polkumyynnillä tapahtuva kiinalainen tuonti.
(50)
On selvää, että yhteisön tuotannonala säilytti tutkimusajanjaksolla 59 prosentin markkinaosuutensa ja siis merkittävän aseman markkinahintojen määrittämisessä. Vaikka yhteisön tuotannonalan markkinaosuus oli suuri, ei voida kuitenkaan kieltää, että Kiinan kansantasavallan 6 prosenttia yhteisön tuotannonalan hintoja alhaisemmilla hinnoilla tapahtuvalla tuonnilla oli kielteinen vaikutus markkinahintoihin. Tämä polkumyynnillä tapahtunut tuonti aiheutti yleistä hintojen laskupainetta yhteisössä, ja Kiina onnistui kasvattamaan markkinaosuuttaan 4 prosentista vuonna 2002 tutkimusajanjakson 20 prosenttiin. Väite on näin ollen hylättävä.
6. Jäädytettyjen mansikoiden kausittainen luonne ja sadon koon vaikutus
(51)
Jäädytetyt mansikat on herkkä maataloustuote, ja tutkimus on osoittanut, että tuoreiden mansikoiden saatavuudella on merkittävä vaikutus jäädytettyjen mansikoiden hintaan. Useat asiaan liittyvät osapuolet väittivät, että vuoden 2003 erityisen huono sato oli syynä tutkimusajanjaksolla havaittuun vahinkoon. Eräät asiaan liittyvät osapuolet myös vahvistivat, että mansikoilla on neljän vuoden hintasykli, jonka aikana hinnannousu johtaa ylituotantoon ja sitä myötä hintojen romahtamiseen. Väitettiin, että vuonna 2005 tämä sykli oli aallonpohjassa ja että tuolloin havaitut erityisen matalat hinnat olivat seurausta tästä luonnollisesta vaihtelusta. Hinnanvaihtelua havaittiin myös jaksolla ennen vuotta 2002, ja tätä väitettä tuki myös vuonna 2006 eli tutkimusajanjakson jälkeisenä vuonna koettu noin 20 prosentin hinnannousu.
(52)
Tarkastelujakson ulkopuolinen jäädytettyjen mansikoiden hintojen tarkempi analyysi osoittikin, että hinnat vaihtelivat myös pitkällä aikavälillä ennen vuotta 2002. Esimerkiksi vuoden 2001 runsas sato aiheutti hintojen voimakkaan laskun. Matalat hinnat puolestaan aiheuttivat tuoreiden mansikoiden tuotannon supistumisen seuraavina vuosina, jolloin hinnat pääsivät vakautumaan. Näiden suuntausten analyysi tukee väitettä, että tarkasteltavana olevan tuotteen hintojen kehitys on syklinen, ja siihen vaikuttavat merkittävästi sää ja sadon koko.
(53)
On kuitenkin muistettava, että Kiinasta peräisin olevan tuonnin määrä kasvoi 380 prosenttia ja hinnat laskivat 38 prosenttia tarkastelujaksolla, ja että tällä oli merkittävä vaikutus taloudelliseen tilanteeseen yhteisön tuotannonalalla, joka ilmoitti kestämättömistä tappioista.
(54)
Vaikka jäädytettyjen mansikoiden hintojen luonnollisella vaihtelulla ja sadon koolla on kiistämättä ollut merkittävä vaikutus yhteisön tuotannonalan hintoihin, niitä ei voida pitää ainoana tai suurimpana syynä yhteisön tuotannonalan kärsimään vahinkoon.
7. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(55)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 97 ja 98 kappaleessa todetaan, Kiinan kansantasavallasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon välillä on syy-yhteys.
(56)
Tutkimus on myös osoittanut, että yhteisön tuotannonalan hintojen sekä sadon sykliseen luonteeseen ja kausittaiseen vaihteluun liittyvien hinnanvaihtelujen välillä on vastaavuus. Tätä päätelmää tukevat tarkastelujaksoa edeltävät ja sen aikaiset tiedot sekä tutkimusjanajakson jälkeinen kehitys.
(57)
Vaikka nämä kausittaiset vaihtelut ovat voineet heikentää yhteisön tuotannonalan taloudellista tilannetta, yhteisön tuotannonalan hintojen laskun suuruuden ja tilanteen analyysissä havaitun kielteisen kehityksen, sellaisena kuin se väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 66-85 kappaleessa kuvataan, ei voida katsoa johtuneen pelkästään ’luonnollisesta vaihtelusta’. Tuotteen kausittaisen luonteen vaikutuksen analyysi ja sadon koko eivät siksi tue väitettä, että nämä tekijät olisivat olleet tarpeeksi merkittäviä poistamaan syy-yhteyden polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja yhteisön tuotannonalan kärsimän vahingon välillä.
(58)
Koska syy-yhteydestä ei ole esitetty huomautuksia, väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 113 ja 114 kappaleessa olevat päätelmät vahvistetaan edellä esitetyn perusteella.
E. YHTEISÖN ETU
1. Yleistä
(59)
Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen asiaan liittyvien osapuolten esittämät huomautukset ja lisätiedot huomioon ottaen tarkasteltiin, oliko alustava päätelmä, jonka mukaan toimenpiteen käyttöönotto oli yhteisön edun mukaista, edelleen aiheellinen. Kuten alustavassa vaiheessa, yhteisön edun määrittäminen perustui kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista eli yhteisön tuotannonalan, tuojien, jalostajien/käyttäjien ja viljelijöiden eduista tehtyyn arviointiin.
(60)
Komissio ottikin yhteyttä lukuisiin asiaan liittyviin osapuoliin saadakseen niiden mielipiteen. Yhteisön tuotannonalan lisäksi kuultiin kaikkien markkinoilla olevien suurimpien käyttäjäyritysten ja käyttäjien etuja ajavien järjestöjen edustajia, ja tarkastuskäyntejä tehtiin lisää.
2. Yhteisön tuotannonalan ja varhaisemman jalostusasteen teollisuuden etu
(61)
Alkuvaiheessa tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalalla toimii paljon tuottajia pakastusteollisuudessa, joka työllistää noin 2 700 henkeä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa ja myynnissä. Pakastusteollisuuden ja mansikoita toimittavien viljelijöiden tilanteiden välillä on myös osittainen yhteys, sillä viljelijät viljelevät ainoastaan pakastukseen tarkoitettuja mansikkalajeja ja pakastusteollisuus on niiden ainoa ostaja.
(62)
Yhteisön tuottajathan kärsivät huomattavaa vahinkoa tarkastelujaksolla ja ilmoittivat polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista koituneista 12,5 prosentin tappioista. Tappioista ilmoitettiin huolimatta siitä, että yhteisön tuotannonala vähensi kustannuksiaan laskemalla tuoreista mansikoista viljelijöille maksamiaan hintoja. Tuoreista mansikoista maksettu hinta oli alle viljelijöiden tuotantokustannusten ja olisi siksi pitkällä aikavälillä kestämätön sekä viljelijöille että yhteisön tuotannonalalle. Jos jäädytettyjen mansikoiden hinta laskisi jälleen alle vahinkoa aiheuttamattoman tason, seuraukset olisivat kahdenlaiset. Yhteisön tuotannonala kärsisi taloudellisia tappioita, mutta uhkaisi myös jäädä ilman tuoreiden mansikoiden toimituksia pitkällä aikavälillä, sillä hinta, jonka se kykenisi maksamaan viljelijöille, olisi niin alhainen, että viljelijät joutuisivat lopettamaan toimintansa. Muistutettakoon, että vuonna 2002 Puolassa oli arviolta 96 700 tuoreiden mansikoiden kaupallista tuottajaa, joista noin 80 000 viljeli mansikoita jatkokäsittelyä varten. Vaikka on mahdollista, että tuottajien lukumäärä on pienentynyt alalla tehtyjen järjestelyjen seurauksena, on kuitenkin selvää, että mansikanviljely on merkittävä taloudellinen toiminto lukuisilla tiloilla Puolassa. Mansikanviljelyn väitetään olevan ratkaisevan tärkeää useilla alueilla, joilla muutoin vallitsisi korkea työttömyys, ja työttömyyslukujen väitetään kasvavan entisestään, jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön. Lisäksi on väitetty, että viljelijät eivät voi siirtyä muihin tuottavampiin viljelykasveihin, koska kyseisten alueiden maaperä sopii lähinnä mansikanviljelyyn.
(63)
Kuten väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa todetaan (johdanto-osan 139 kappale), vuodesta 2004 lähtien hinnat ovat olleet alle tuotantokustannusten.
(64)
Lisäksi puolalaiset mansikanviljelijät muodostavat sirpaleisen tuotannonalan eivätkä todennäköisesti pysty pääsemään muille kuin paikallisille pakastusteollisuuden markkinoille; tätä väitettä tukee johdanto-osan 42 kappaleessa tarkoitettu komission kertomus. Pakastusteollisuuden taloudellisen tilanteen heikkenemisellä olisi näin ollen merkittävä vaikutus viljelijöihin. Se, että tutkimusajanjakson jälkeen markkinahinnat nousivat jälleen vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle, sekä se, että Kiinasta tuleva tuonti supistui, voi herättää epäilyksiä toimenpiteiden tarpeellisuudesta yhteisön tuotannonalan tilanteen korjaamiseksi, mutta pysyvästä tai edes pitkäaikaisesta hinnannoususta ei ole havaittavissa merkkejä.
(65)
Näissä olosuhteissa on selvää, että yhteisön tuotannonala ja viljelijät hyötyisivät polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta ja että toimenpiteet saattaisivat vakauttaa yhteisön markkinoihin kohdistuvia vaikutuksia. Kiinan kansantasavallasta tuleva tuonti ei enää johtaisi jäädytettyjen mansikoiden hintojen laskuun. Näin yhteisön tuottajat voisivat nostaa hintojaan ja saavuttaa kohtuullisen voittomarginaalin. Tällä olisi hyvin todennäköisesti myönteinen vaikutus varhaisemman jalostusasteen teollisuuteen. Näin ollen päätellään, että toimenpiteiden käyttöönotto olisi yhteisön tuotannonalan ja mansikanviljelijöiden etujen mukaista.
3. Etuyhteydettömien tuojien etu
(66)
Tutkimuksen alustavassa vaiheessa tehtyjen päätelmien jälkeen komissio teki tarkastuskäynnin vielä kahteen tarkasteltavana olevan tuotteen tuojayritykseen. Kyseiset tuojat tuovat tarkasteltavana olevaa tuotetta Kiinan kansantasavallasta, vaikka kumpikin niistä käy kauppaa myös EU:ssa tuotetuilla mansikoilla, joiden osuus on 50-60 prosenttia niiden ostoista. On kuitenkin huomattava, että jäädytettyjen mansikoiden kauppa on vain osa niiden liiketoimintaa ja 30-50 prosenttia niiden kokonaisliikevaihdosta. Niiden Kiinan kansantasavallasta tuoma määrä on noin 14 prosenttia tarkasteltavana olevan tuotteen kaikesta tuonnista. Tuojia voidaan siis pitää edustavina. Kumpikin tuoja vastusti polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. Tutkimus osoitti, että jäädytettyjen mansikoiden kysyntä ei todennäköisesti muutu, koska mansikoiden kysyntä määräytyy kuluttajien mieltymysten perusteella, joihin polkumyynnin vastaiset toimenpiteet eivät vaikuta. Korkeammat hinnat eivät todennäköisesti vaikuta tuojiin, sillä ne voivat tuoda saman määrän kuin ennenkin ja todennäköisesti siirtää huomattavan osan jäädytettyjen mansikoiden lisäkustannuksista käyttäjille. Tämän vahvistaa se havainto, että aikaisemmat hintaerot eivät vaikuttaneet tuojien myyntihintaan ja voittomarginaaliin, jotka pysyivät kutakuinkin vakaina.
(67)
Näin ollen vahvistetaan väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa tehty alustava päätelmä, jonka mukaan kasvaneiden tuontihintojen tuojiin kohdistuvien vaikutusten ei odoteta olevan merkittäviä.
4. Käyttäjien ja kuluttajien etu
4.1 Yhteistyössä toimimisen aste
(68)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 127 kappaleessa todetaan, käyttäjiltä ja jalostajilta saadut vastaukset olivat alun perinkin vaillinaisia. Menettelyn alustavassa vaiheessa komissiolla oli vaikeuksia kerätä ja varmentaa tietoja, jotka olisivat tukeneet käyttäjäteollisuuden väitteitä. Väliaikaista tullia koskevan asetuksen julkaisemisen jälkeen komissio jatkoi siksi yhteistyötä tukevia toimiaan. Kahdeksan käyttäjäyrityksen tiloihin tehtiin uudet tarkastuskäynnit. Näistä viideltä yritykseltä saatiin tietoja, joiden avulla voitiin tehdä mielekäs vaikutusten arviointi. Myös lisätietoja kerättiin. Lisätietojen avulla komission yksiköt analysoivat uudelleen toimenpiteiden käyttöönoton mahdolliset vaikutukset yhteisön käyttäjiin.
(69)
Yksi asiaan liittyvä osapuoli väitti, että tätä yhteistyötä ei pitäisi ottaa huomioon, sillä se ei tapahtunut vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Tältä osin on todettava, että yhteistyötä tehneet yritykset ilmoittautuivat ja toimittivat huomautukset väliaikaisista toimenpiteistä perusasetuksessa vahvistettujen sääntöjen mukaisesti.
(70)
Yritysten toimitiloissa tarkistetut tiedot koskevat noin 9:ää prosenttia yhteisön kokonaiskulutuksesta. Lisäksi edustettuina olivat eri käyttäjäsektorit: muissa tuotteissa (kuten jogurteissa) käytettävien mansikkavalmisteiden tuottajat, jogurtin valmistajat ja mansikkahillon valmistajat. Yhteistyössä toimineet järjestöt edustivat noin 80:tä prosenttia yhteisön jäädytettyjen mansikoiden kulutuksesta. Tämänkokoisen edustavuuden hyväksyminen on yleisen käytännön mukaista. Edustavuuden puuttumista koskeva väite oli siksi hylättävä.
4.2 Toimenpiteiden vaikutus kustannuksiin
(71)
Käyttäjäyritykset vaativat, että komission olisi arvioitava toimenpiteiden vaikutusta muutenkin kuin pelkästään analysoimalla tuotujen kiinalaisten mansikoiden hinnannousua. Toimenpiteillä olisi nimittäin laajempi vaikutus markkinoihin, myös muualta tuleviin jäädytettyihin mansikoihin.
(72)
Tarkempi tutkimus osoittikin, että toimenpiteet aiheuttavat hyvin todennäköisesti yleisen hintojennousun, joka ei jäisi 34,2 prosenttiin (väliaikaisen tullin määrä) kiinalaisten mansikoiden osalta. Toimenpiteet voivat myös nostaa yhteisön tuotannonalan hintoja noin 19 prosentilla, laskettuun vahinkoa tuottamattomaan tasoon asti. Tällainen yleinen hintojen nousu näyttäisi itse asiassa väistämättömältä, koska toisin kuin muilla aloilla ja säätilan ja satotulosten asettamien rajoitusten vuoksi muut strategiat kuin markkinoiden määrällinen laajentuminen eivät ole vaihtoehto yhteisön tuotannonalalle. Koska yhteisön tuotannonala ja Kiinasta tuleva tuonti yhdessä kattavat noin 80 prosenttia yhteisön kulutuksesta, on lisäksi hyvin todennäköistä, että muut jäädytettyjä mansikoita yhteisöön vievät maat myös nostavat hintojaan ’hintajohtajien’ perässä.
(73)
Mitä käyttäjäyritysten mansikoihin liittyviin toimintoihin tulee, väliaikaisissa toimenpiteissä asetetun suuruisen tullin käyttöönotto johtaisi näissä olosuhteissa panosten noin 6 prosentin hinnannousuun. Moni käyttäjä joutuisi tappiota tuottavaan tilanteeseen. Päätelmät perustuvat pelkästään mansikoihin liittyvään toimintaan, koska tutkimuksessa tarkasteltavana tuotteena ovat jäädytetyt mansikat eikä asianomaisten yritysten muu toiminta. Vahinkoa ja polkumyyntiä koskevan analyysin suorittamiseksi on pitänyt varmistaa, että verrataan samankaltaisia eli tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyviä toimintoja.
Jäljempänä olevasta taulukosta käy ilmi vaikutus tarkistettujen käyttäjien kustannuksiin:
Yritys
Tosiasiallinen voitto (tutkimusajanjakso) 2005 (5)
Vuoteen 2005 (tutkimusajan-jakso) perustuva voitto, jos eri alkuperää olevien mansikoiden hinnat nousevat johdanto-osan 74 kappaleessa määritetyn kaavan mukaisesti ja vähittäismyynti-hinnat eivät muutu (5)
Voitto kuten edellisessä sarakkeessa, mutta vuoden 2006 raportoitujen toteutuneiden (tai kasvaneiden) vähittäis-myyntihintojen perusteella (5)
Mansikka-tuotteiden osuus yrityksen liikevaihdosta (2005)
Yrityksen yleinen kannattavuus (2005)
Yritys A
+ 2 % - + 4 %
- 4 % - - 6 %
- 3 % - - 5 %
25 % - 30 %
+ 2,5 % - + 5,0 %
Yritys B
+ 1,0 % - + 2,5 %
- 1,0 % - - 2,5 %
noin 0 %
12 % - 17 %
+ 4,0 % - + 5,5 %
Yritys C
noin 0 %
noin - 1 %
+ 2 % - + 4 %
5 % - 10 %
noin 0 %
Yritys D
+ 12,0 % - + 14,0 %
+ 4 % - + 8,0 %
+ 3,0 % - + 5,0 %
10 % - 15 %
+ 5,0 % - + 8,0 %
Yritys E
+ 3,0 % - + 5,0 %
- 4,0 % - - 6,0 %
- 7,0 % - - 9,0 %
18 % - 23 %
noin 1 %
(74)
Mansikoiden hintojen nousu vaikuttaisi eniten yhteistyötä tehneiden mansikkavalmisteiden ja -hillon tuottajiin. Näin siksi, että mansikoiden suhteellinen osuus hillossa on huomattavasti suurempi kuin muiden ainesosien. Kyseessä olevien yritysten voittomarginaali pienenisi 7-8 prosenttiyksikköä, mikä johtaisi noin 5 prosentin tappioihin kahdessa yrityksessä.
(75)
Yhteistyössä toimineilla jogurtinvalmistajilla mansikoiden suhteellinen osuus tuotantokustannuksista on pienempi, koska maitotuotteiden kustannus lisätään tarvittavia ainesosia koskeviin laskelmiin. Niiden voittomarginaalin havaittiin olevan joka tapauksessa keskimäärin melko pienen. Näin ollen, vaikka tietyn jogurtin kokonaistuotantokustannukset kasvaisivat vain 2 prosentilla, se riittäisi kääntämään 1 prosentin voiton noin 1 prosentin tappioksi.
(76)
Näin ollen kustannusten nousuna ilmaistu toimenpiteiden vaikutus käyttäjäyrityksiin saattaisi olla suurempi kuin väliaikaisiin toimenpiteisiin johtaneessa analyysissa arvioitiin. Kuten jäljempänä 4.4 osassa todetaan, kustannusvaikutus on kuitenkin todennäköisesti lievempi pitkällä aikavälillä.
4.3 Jakeluketjun kustannusten nousun siirtäminen eteenpäin ei ole mahdollista
(77)
Yksi käyttäjien järjestö väitti, että tullit vahingoittaisivat yhteisöön sijoittautuneita kansainvälisesti kilpailukykyisiä jäädytettyjen mansikoiden käyttäjiä. Väitettiin, että tulleja ei voitaisi siirtää eteenpäin asiakkaiden (vähittäismyyjien ja jakelijoiden) maksettaviksi, sillä monet käyttäjät ovat tehneet asiakkaidensa kanssa pitkäaikaisia kiinteähintaisia sopimuksia. Kiinteät hinnat merkitsevät sitä, että käyttäjät kantavat riskin hintojen noususta. Monet käyttäjät väittivät ja esittivät näyttöä siitä, että suuret vähittäismyyjät/jakelijat aiheuttivat niille hintapaineita ja että hintoja oli hyvin vaikea nostaa. Katsottiin, että käyttäjien ja vähittäiskaupan alan välisissä sopimuksissa hinnat vahvistetaan ajanjaksoiksi, jotka vaihtelevat 6 kuukauden ja vuoden välillä. Siksi käyttäjät väittävät, että niillä ei ole muuta mahdollisuutta kuin sisällyttää hinnannousu omiin kustannuksiinsa. Edellä selostetun perusteella on todettava, että käyttäjien on ainakin lyhyellä aikavälillä todennäköisesti sisällytettävä hinnannousu omiin kustannuksiinsa. Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että siitä huolimatta, että toimenpiteillä olisi tarkasteltavana olevaa tuotetta sisältävien tuotteiden tuottavuuteen kielteinen vaikutus, käyttäjäyritysten yleinen tuottavuus pysyisi useimpien käyttäjien osalta myönteisenä.
(78)
Siltä osin kuin kustannusten nousu voidaan siirtää eteenpäin, tällä voi olla tiettyä vaikutusta kuluttajahintoihin. Hedelmävalmisteet ja erityisesti jogurtit kuuluvat suuren kuluttajajoukon peruselintarvikkeisiin. Mansikanmakuiset jogurtit muodostavat noin 20-30 prosenttia jogurttimarkkinoista, ja vaikka yksikään kuluttajajärjestö ei ole esittänyt asiasta huomioita, on mahdollista, että hinnankorotus vaikuttaisi kuluttajiin ainakin keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä. Sama pätee hillojen osalta.
4.4 Käyttäjiin kohdistuvan vaikutuksen väliaikaisuus
(79)
Osissa 4.3 ja 4.4 on osoitettu, että toimenpiteiden käyttöönotolla on todennäköisesti vaikutus käyttäjien panosten kustannuksiin, ja käyttäjät ovat lisäksi vahvistaneet, että niiden olisi itse kannettava kustannusten kasvu sen ajan, kuin vähittäiskaupan alan kanssa tehdyt sopimukset ovat voimassa. Voitaisiin kuitenkin olettaa, että mahdottomuus siirtää kustannusten nousu eteenpäin on väliaikaista, sillä sopimukset ovat ajallisesti rajattuja.
4.5 Yhteisön tuotannonalan tarjonnan saatavuus
(80)
Käyttäjät ovat yleisesti katsoneet, että puolalaisen Senga sengana -lajikkeen mansikoiden tarjonta on olennaisen tärkeää sekä määrän että laadun kannalta jäädytetyistä mansikoista valmistettavien tuotteiden täyden valikoiman tuotannossa. Siksi vaara yhteisön tuotannonalan tilanteen huononemisesta heikentäisi tilannetta huomattavasti. On siis mahdollista, että jos puolalaisia mansikoita ei ole saatavissa markkinoilla tai niitä on saatavissa vain rajallisesti, käyttäjien olisi erittäin vaikea löytää vaihtoehtoisia hankintalähteitä Puolassa viljellyille mansikoille. Näyttää itse asiassa erittäin epätodennäköiseltä, että vaihtoehtoisia hankintalähteitä edes löytyisi, sillä käyttäjät ovat itse todenneet, että puolalaista laatua ei ole saatavissa mistään muualta. On myös mahdollista, että jos kilpailu markkinoilla vähenee, käyttäjiä odottaisi joka tapauksessa hintojen nousu.
5. Yhteisön etua koskevat päätelmät
(81)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että toimenpiteiden käyttöönotosta hyötyisivät noin 2 700 henkeä työllistävien yhteisön tuottajien lisäksi myös ne noin 80 000 viljelijää, joiden elannon perusta mansikat enemmän tai vähemmän ovat.
(82)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 133 kappaleessa todetaan, käyttäjäyritysten mukaan yhteisön tuotannonalan tarkasteltavana olevan tuotteen tarjonta on olennaisen tärkeää siksi, että käyttäjät voisivat tarjota täyden valikoiman laadukkaita tuotteita markkinoille. Tutkimus osoitti, että yhteisön tuotannonalan raaka-aineen kausiluonteisuudella eli mansikkasatojen vaihtelulla on huomattava vaikutus hintoihin, minkä tutkimusajanjakson jälkeinen kehityskin osoittaa. Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 74 kappaleessa todetaan, hinnat olivat tarkastelujakson jälkimmäisellä puoliskolla ja tutkimusajanjaksolla niin matalat, että yhteisön tuotannonalan oli maksettava viljelijöille tuotantokustannukset alittavia hintoja tuoreita mansikoita ostaessaan. Tämä johti siihen, että jotkin mansikanviljelijät lopettivat toimintansa. Vaikka hinnat nousivat vuonna 2006, on selvää, että tuoreiden mansikoiden tarjonta yhteisön tuotannonalalle ja edelleen myös käyttäjille voisi vaarantua, jos tarkastelujaksolla nähty matalien hintojen suuntaus toistuisi.
(83)
Tarkempi tutkimus osoittikin, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden vaikutus käyttäjiin olisi tässä tapauksessa merkittävä. Tulli aiheuttaisi tuottavuuden laskun tai jopa raskaitakin taloudellisia tappioita monille käyttäjille, erityisesti koska hinnannousua ei lyhyellä aikavälillä voitaisi siirtää jakelu- ja vähittäiskaupan portaaseen. Nämä vaikutukset eivät kuitenkaan ole niin voimakkaita tutkittujen käyttäjien yleisen tuottavuuden kannalta.
(84)
Käyttäjäyritykset ovat väittäneet, että jos toimenpiteet otetaan käyttöön, kiinteähintaiset sopimukset vähittäiskaupan yritysten kanssa estävät jalostusteollisuutta siirtämästä kustannusten nousun eteenpäin vähittäiskaupan alalle. Koska sopimukset ovat voimassa vain rajallisen ajan, on kuitenkin oletettava, että käyttäjäyritysten kyvyttömyys siirtää kustannusten nousu eteenpäin kestäisi vain noin 6-12 kuukautta.
(85)
Näyttää siis siltä, että lopullisten toimenpiteiden käyttöönotolla olisi merkittävä, mutta luonteeltaan väliaikainen vaikutus jäädytettyjen mansikoiden käyttäjiin. Sen sijaan yhteisön tuotannonalalle ja viljelijöille koituvat haitalliset vaikutukset olisivat huomattavia ja pysyviä, jos toimenpiteitä ei otettaisi käyttöön ja hintojen laskun sallittaisiin toistua.
(86)
Edellä esitetyn perusteella päätellään, että polkumyyntitullien käyttöönotosta luopumiselle Kiinasta peräisin olevien jäädytettyjen mansikoiden tuonnissa ei ole pakottavia syitä.
F. LOPULLISTEN TOIMENPITEIDEN KÄYTTÖÖNOTTO
1. Lopullisten toimenpiteiden laji
(87)
Polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat lopulliset päätelmät huomioon ottaen olisi otettava käyttöön polkumyynnin vastaiset toimenpiteet, jotta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista ei aiheutuisi yhteisön tuotannonalalle enää enempää vahinkoa.
(88)
Polkumyyntitoimenpiteiden muoto voi vaihdella. Vaikka komissiolla on laaja harkintavalta toimenpiteiden valinnassa, tarkoituksena on poistaa vahingollisen polkumyynnin vaikutukset. Väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa vahvistettiin alhaisemman tullin säännön mukaisesti asetettu arvotulli, joka on 0 prosenttia niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille on myönnetty markkinatalousasema, 12,6 prosenttia niille vientiä harjoittaville tuottajille, joille on myönnetty yksilöllinen kohtelu, ja 34,2 prosenttia kaikille muille yrityksille.
(89)
Väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja kuten johdanto-osan 51 kappaleessa todetaan, tarkasteltavana olevan tuotteen hinta yhteisön markkinoilla nousi noin 20 prosenttia vuonna 2006, joka on tutkimusajanjakson jälkeinen vuosi. Koska tarkasteltavana oleva tuote on melko yhtenäinen, ja jotta vältettäisiin se, että toimenpiteet rasittavat käyttäjiä epätasapuolisesti näissä olosuhteissa, katsottiin, että vähimmäistuontihinta olisi tässä tapauksessa paras toimenpiteiden muoto. Vähimmäishinnallahan on sama tarkoitus kuin arvotullilla eli poistaa vahingollisen polkumyynnin vaikutukset. Tällaisen tullin tapauksessa tullia ei kanneta, jos tuonnin hinta on CIF yhteisön rajalla -tasolla vähintään vähimmäistuontihinnan suuruinen. Jos tuonti tapahtuu alhaisempaan hintaan, tosiasiallisen hinnan ja vähimmäistuontihinnan välinen ero on maksettava.
(90)
Vähimmäistuontihinnan taso on määrätty samojen päätelmien, eritoten samojen polkumyyntimarginaalien ja alittavuuden marginaalien perusteella, kuten väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa säädetään.
(91)
Vähimmäistuontihintaa määritettäessä huomioon on otettu todetut polkumyyntimarginaalit sekä yhteisön tuotannonalalle aiheutuvan vahingon poistamiseksi tarvittavat tullien määrät.
2. Vahingon korjaava taso
(92)
Perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti lopullinen tulli on vahvistettava polkumyynti- tai vahinkomarginaalin tasolle riippuen siitä, kumpi on alhaisempi. Tämän säännön soveltamiseksi oli vahvistettava vahinkoa aiheuttamaton hinta ja vahinkoa aiheuttamaton vähittäistuontihinta. Vahinkoa aiheuttamatonta vähittäistuontihintaa verrattiin sitten yrityskohtaiseen vähittäistuontihintaan ilman polkumyyntiä, joka perustuu normaaliarvoon, joka on mukautettu vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan.
(93)
Vahinkoa aiheuttamattoman hinnan laskemiseksi oli otettava huomioon se tullien määrä, jonka yhteisön tuotannonala tarvitsisi tuotantokustannusten kattamiseksi ja saadakseen sellaisen myyntivoiton (ennen veroja), joka voitaisiin kohtuudella saada kyseisellä tuotannonalalla myytäessä samankaltaista tuotetta yhteisön markkinoilla tavanomaisissa kilpailuolosuhteissa. Koska asiaan liittyvät osapuolet eivät esittäneet asiasta huomautuksia, voittomarginaalin määrittämiseksi 6,5 prosenttiin käytettiin samoja huomautuksia kuin väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 144 kappaleessa.
(94)
Jäädytettyjä mansikoita tuodaan yhdistetyn nimikkeistön kolmella eri koodilla, jäljempänä ’CN-koodit’, ja niillä on eri tullitasot tuotujen tuotteiden sisältämän lisätyn sokerin tai muun makeutusaineen määrän mukaan. Eri suuruisten tullimäärien huomioon ottamiseksi kullekin CN-koodille oli vahvistettava erilliset vähittäistuontihinnat.
(95)
Kuten väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 153 kappaleessa todetaan, yhden kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan osalta havaittiin, että tämä ei vienyt jäädytettyjä mansikoita polkumyyntihinnoilla. Kyseisen yrityksen vientiin ei siis sovelleta polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä.
(96)
Kaikissa muissa tapauksissa 684,20 euron vahinkoa aiheuttamattoman vähimmäistuontihinnan, jota sovelletaan Kiinasta tulevaan tuontiin, havaittiin olevan matalampi kuin vastaava vähimmäistuontihinta ilman polkumyyntiä. Vähimmäistuontihinta on siksi vahvistettu vahinkoa aiheuttamattoman vähittäistuontihinnan tasolle kaikelle Kiinan kansantasavallan muulle viennille.
(97)
Jos tuonnin hinta on CIF yhteisön rajalla -tasolla vähintään vähimmäistuontihinnan suuruinen, tullia ei kanneta. Jos tuonti tapahtuu vähimmäistuontihintaa alhaisempaan hintaan, maksettua tosiasiallista hintaa ja vähimmäistuontihintaa vastaava tulli on maksettava.
3. Väliaikaisten tullien lopullinen kantaminen
(98)
Väliaikaiset polkumyyntitullit, jotka olivat 0-34,2 prosentin arvotulleja tuontitavaroiden osalta ja joita sovellettiin 19 päivästä lokakuuta 2006, vapautetaan. Arvotullin lopullinen kantaminen olisi suhteetonta vahingollisen polkumyynnin poistamiseksi, koska markkinahinnat olivat tänä aikana huomattavasti korkeammat kuin vähimmäistuontihinta.
4. Vähimmäistuontihinnan täytäntöönpanokelpoisuus
(99)
Vähimmäistuontihintaan perustuva tullijärjestelmä saattaa olla vaikeampi panna täytäntöön ja johtaa tullausarvon virheellisen ilmoittamisen lisääntymiseen enemmän kuin muut toimenpidemuodot. Koska tällä alalla on olemassa korvaavien järjestelyjen riski, olikin tarpeen ottaa käyttöön kaksinkertainen toimenpidejärjestelmä. Kaksinkertaisen järjestelmän muodostavat vähimmäistuontihinta ja kiinteämääräinen tulli. Perusasetuksen 9 artiklan 4 kohdan mukaisesti kiinteämääräinen tulli laskettiin keskimääräisen painotetun vahinkomarginaalin perusteella, koska se oli alhaisempi kuin keskimääräinen painotettu polkumyyntimarginaali. Vähimmäistuontihinnan tosiasiallisen noudattamisen varmistamiseksi tuojille olisi tehtävä selväksi, että liiketapahtumista kannetaan kiinteämääräinen tulli takautuvasti, jos tuonnin jälkeisessä tarkistuksessa todetaan, että i) vapaasti yhteisön rajalla -nettohinta, jonka ensimmäinen riippumaton asiakas yhteisössä on tosiasiallisesti maksanut, jäljempänä ’tuonnin jälkeinen hinta’, on alhaisempi kuin tulli-ilmoituksen mukainen vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinta; ja ii) tuonnin jälkeinen hinta on alhaisempi kuin vähimmäistuontihinta, jollei kiinteämääräinen tulli yhdessä tuonnin jälkeisen hinnan kanssa johda määrään (tosiasiallisesti maksettu hinta ja kiinteämääräinen tulli yhteenlaskettuina), joka jää alhaisemmaksi kuin vähimmäistuontihinta. Tällöin kannetaan vähimmäistuontihinnan ja tuonnin jälkeisen hinnan erotuksen suuruinen tulli. Tulliviranomaisten on ilmoitettava komissiolle aina, jos merkkejä virheellistä ilmoituksista todetaan.
(100)
Tämän perusteella ja ottaakseen huomioon esille tuodut ongelmat komissio aikoo ottaa käyttöön kaksi erityistä toimenpidekokonaisuutta, joilla varmistetaan, että toimenpiteet säilyvät merkityksellisinä ja että niitä noudatetaan täysimääräisesti. Ensiksi toimitaan yhteisön tullikoodeksista 12 päivänä lokakuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2913/92 (6) perusteella, mukaan lukien sen 78 artikla, jonka mukaan tulliviranomaiset voivat tarkastaa kyseisten tavaroiden tuontia tai vientiä taikka näihin tavaroihin myöhemmin kohdistettavia kaupallisia toimia koskevat kaupalliset asiakirjat ja tiedot. Nämä tarkastukset voidaan suorittaa tavaranhaltijan tiloissa, ammattitoiminnan harjoittajana suoraan tai välillisesti mainituissa toimissa osallisena olevan henkilön tiloissa taikka muun mainittuja asiakirjoja ja tietoja ammattitoimintaansa varten hallussaan pitävän henkilön tiloissa. Tulliviranomaiset voivat myös tarkastaa tavarat.
(101)
Toiseksi, parhaan mahdollisen suojan saamiseksi toimenpiteiden absorptiolta, erityisesti etuyhteydessä olevien yritysten välillä, komissio ilmoittaa aikomuksestaan panna välittömästi vireille perusasetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaisen tarkastelun, ja se voi velvoittaa kirjaamaan tuonnin perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti, jos tällaisista käytänteistä saadaan näyttöä.
(102)
Komissio käyttää muun muassa kansallisten tulliviranomaisten antamia tuonnin valvontatietoja ja jäsenvaltioiden perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti antamia tietoja,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa yhteisöön Kiinan kansantasavallasta peräisin olevia mansikoita, jotka ovat keittämättömiä tai vedessä tai höyryssä keitettyjä, jotka on jäädytetty ja jotka voivat sisältää lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta ja jotka tällä hetkellä luokitellaan CN-koodeihin 0811 10 11, 0811 10 19 ja 0811 10 90.
2. Yritykseen Yantai Yongchang Foodstuff sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on:
Yritys
Lopullinen tulli
TARIC-lisäkoodi
Yantai Yongchang Foodstuff
0,0 %
A779
3. Kaikkien muiden yritysten osalta lopullisen polkumyyntitullin määrä on 4 kohdassa vahvistetun vähimmäistuontihinnan ja vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinnan välinen erotus, jos jälkimmäinen on alhaisempi kuin edellinen. Tullia ei kanneta, jos vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinta on yhtä suuri tai suurempi kuin vastaava 4 kohdassa vahvistettu vähimmäistuontihinta.
4. Edellä olevan 3 kohdan soveltamistarkoituksessa sovelletaan jäljempänä olevan taulukon toisessa sarakkeessa vahvistettua vähimmäistuontihintaa. Jos tuonnin jälkeisessä tarkistuksessa todetaan, että ensimmäisen yhteisössä sijaitsevan riippumattoman asiakkaan maksama yhteisön rajalla -nettohinta, jäljempänä ’tuonnin jälkeinen hinta’, on alhaisempi kuin tulli-ilmoituksen mukainen vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohinta ja tuonnin jälkeinen hinta on alhaisempi kuin vähimmäistuontihinta, sovelletaan jäljempänä olevan taulukon kolmannessa tai neljännessä sarakkeessa vahvistettua kiinteämääräistä polkumyyntitullia, jollei kolmannessa tai neljännessä sarakkeessa vahvistettu kiinteämääräinen tulli yhdessä tuonnin jälkeisen hinnan kanssa johda määrään (tosiasiallisesti maksettu hinta ja kiinteämääräinen tulli yhteenlaskettuina), joka jää alhaisemmaksi kuin jäljempänä olevan taulukon toisessa sarakkeessa vahvistettu vähimmäistuontihinta. Tällöin kannetaan jäljempänä olevan taulukon toisessa sarakkeessa vahvistetun vähimmäistuontihinnan ja tuonnin jälkeisen hinnan erotuksen suuruinen tulli. Kun kiinteämääräinen polkumyyntitulli kannetaan takautuvasti, siitä vähennetään mahdollisesti aiemmin maksetut polkumyyntitullit vähimmäistuontihinnan perusteella laskettuna.
CN-koodi ja mansikoiden esittämismuoto
Vähimmäistuontihinta euroa/tonni (tuotteen nettopaino)
Tulli euroa/kg (tuotteen nettopaino), sovelletaan yritykseen Dandong Junao Foodstuff (TARIC-lisäkoodi A780)
Tulli euroa/kg (tuotteen nettopaino), sovelletaan kaikkiin muihin yrityksiin (TARIC-lisäkoodi A999)
Mansikat, keittämättömät tai vedessä tai höyryssä keitetyt, jäädytetyt, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät, sokeripitoisuus suurempi kuin 13 painoprosenttia (CN 0811 10 11)
496,8
62,6
169,9
Mansikat, keittämättömät tai vedessä tai höyryssä keitetyt, jäädytetyt, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältävät, sokeripitoisuus pienempi kuin 13 painoprosenttia (CN 0811 10 19)
566,3
71,3
193,7
Mansikat, keittämättömät tai vedessä tai höyryssä keitetyt, jäädytetyt, lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta sisältämättömät (CN 0811 10 90)
598
75,3
204,5
5. Jos tavarat ovat vahingoittuneet ennen niiden luovutusta vapaaseen liikkeeseen, ja jos niistä sen vuoksi tosiasiallisesti maksettua tai maksettavaa hintaa on suhteutettu tullausarvon määrittämiseksi komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (7) 145 artiklan mukaisesti, polkumyyntitullia, joka lasketaan edellä olevan 3 ja 4 kohdan perusteella, alennetaan prosenttimäärällä, joka vastaa tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan hinnan suhteutusta.
6. Tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä sovelletaan, jollei toisin säädetä.
2 artikla
Vapautetaan Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien mansikoiden, jotka ovat keittämättömiä tai vedessä tai höyryssä keitettyjä, jotka on jäädytetty ja jotka voivat sisältää lisättyä sokeria tai muuta makeutusainetta, tuonnissa komission asetuksella (EY) N:o 1551/2006 käyttöön otetun väliaikaisen polkumyyntitullin vakuutena olevat määrät.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Luxemburgissa 16 päivänä huhtikuuta 2007.