РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 1292/2007 НА СЪВЕТА
от 30 октомври 2007 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход от Индия, след провеждане на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на съществуващите мерки съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета, и за прекратяване на частичното междинно преразглеждане на такъв внос съгласно член 11, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 384/96
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основен регламент“), и по-специално член 11, параграфи 2 и 3 от него,
като взе предвид предложението на Комисията, представено след консултиране с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Действащи мерки
(1)
Съветът, с Регламент (ЕО) № 1676/2001 (2), последно изменен с Регламент (ЕО) № 1424/2006 на Съвета (3), наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход, inter alia, от Индия. Мерките предмет на настоящото преразглеждане представляват антидъмпингово мито ad valorem с размер между 0 % и 18 %, наложено върху вноса от определени поименно посочени износители, със ставка на остатъчното мито от 17,3 %, наложено върху вноса от всички останали дружества. Разследването, довело до Регламент (ЕО) № 1676/2001 и неговите последващи изменения, се нарича по-долу „първоначално разследване“.
(2)
Приложното поле на мерките, наложени върху внос от Индия в първоначалното разследване бе разширено с Регламент (ЕО) № 1975/2004 на Съвета (4) и за внос на ПЕТ фолио, изпращано от Бразилия и Израел, независимо дали е декларирано с произход от Бразилия или от Израел.
(3)
С Решение 2001/645/ЕО (5) Комисията прие гаранции, предложени от пет индийски производители във връзка с първоначалното разследване. Гаранциите бяха отменени с Решение 2006/173/ЕО (6).
(4)
Съветът, с Регламент (ЕО) № 367/2006, последно изменен с Регламент (ЕО) № 1288/2006 на Съвета (7), наложи окончателно изравнително мито върху вноса на ПЕТ фолио с произход от Индия. Мерките бяха под формата на мита ad valorem, с размер между 7 % и 19,1 %, наложени върху вноса от определени поименно посочени износители, със ставка на остатъчното мито 19,1 %, наложено върху вноса от всички останали дружества. Разследването, довело до Регламент (ЕО) № 367/2006 и неговите последващи изменения, се нарича по-долу „предходното разследване срещу субсидии“.
2. Искане за преразглеждане
(5)
На 23 май 2006 г. и на 3 юли 2006 г. съответно бяха внесени искане за преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент и искане за частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, ограничено до проверка за дъмпинг от Jindal Poly Films Limited („Jindal“), от страна на следните производители от Общността: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH и Nuroll SpA („заявители“). Заявителите представляват значителен дял от продукцията на ПЕТ фолио в Общността.
(6)
Заявителите твърдяха и представиха достатъчно prima facie доказателства, че: а) има вероятност от продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата за производството на Общността, и б) обстоятелствата във връзка с дъмпинга, въз основа на които бяха приети мерки спрямо Jindal, са се променили и тези промени имат дълготраен характер.
3. Разследване
(7)
Като установи, след консултации с Консултативния комитет, че са налице достатъчно доказателства, обосноваващи започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент и на частично междинно преразглеждане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент, Комисията оповести на 22 август 2006 г. (8) и на 25 август 2006 г. (9) съответно, чрез известия за започване на процедура, публикувани в Официален вестник на Европейския съюз, започването на тези преразглеждания.
(8)
Обхватът на частичното междинно преразглеждане беше ограничен до проверка за дъмпинг по отношение на Jindal. И за двете преразглеждания периодът на разследване на преразглеждането („ПРП“) беше определен от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. Проучването на тенденциите, имащи отношение към оценяването на вероятността от продължаване или повторно причиняване на вреда, обхвана периода от 2003 г. до края на ПРП („разглеждан период“).
4. Заинтересовани страни
(9)
Комисията официално уведоми производителите износители, представителите на страната износител, производителите от Общността, вносителите и ползвателите, за които е известно, че са заинтересовани, за образуването на преразглеждане с оглед изтичане срока на мерките. И за двете преразглеждания на заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат в писмена форма становищата си и да поискат да бъдат изслушани в срока, определен в известията за започване на процедура.
(10)
На всички заинтересовани страни, които пожелаха това и показаха, че има конкретни причини да бъдат изслушани, беше разрешено изслушване.
(11)
Във връзка с преразглеждането с оглед изтичане срока на мерките, предвид очевидно големия брой производители износители на ПЕТ фолио в Индия, изброени в искането, в известието за започване на процедура се предвижда използването на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. За да може да се вземе решение за необходимостта от изготвянето на представителна извадка и при нужда - за подбор на участниците, всички производители износители бяха поканени да се представят и да предоставят, както е посочено в известието за започване на процедурата, основна информацията за тяхната дейност, свързана с ПЕТ фолио по време на ПРП. Шест производители износители в Индия изразиха своето желание да съдействат. От тези шест производители износители три дружества (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited и Jindal) бяха избрани за представителната извадка и получиха въпросници. Беше счетено, че тези дружества представляват най-големия представителен обем на износа на ПЕТ фолио за Общността, който може да се разследва достатъчно добре в рамките на наличното време съгласно член 17, параграф 1 от основния регламент.
(12)
Освен това Комисията изпрати въпросници до всички други страни, за които е известно, че са заинтересовани или са се представили в рамките на крайните срокове, определени в известието за започване на процедура. Пълни отговори се получиха от четирима производители от Общността, тримата включени в представителната извадка производители износители, един вносител/ползвател и четирима ползватели.
(13)
Комисията издири и провери цялата информация, която сметна за необходима за установяването на дъмпинг и вреда, както и за установяване дали има вероятност от продължаване или повтарянето на дъмпинга и вредата и дали запазването на мерките би било в интерес на Общността. Проверки на място се извършиха в следните заинтересовани страни:
а)
Производители от Общността
-
Dupont Teijin Films (Люксембург)
-
Mitsubishi Polyester Film GmbH (Германия)
-
Nuroll SpA (Италия)
-
Toray Plastics Europe (Франция)
б)
Производители износители в Индия
-
Ester Industries Limited, New Delhi,
-
Garware Polyester Limited, Aurangabad,
-
Jindal Poly Films Limited, New Delhi;
в)
Свързан вносител/ползвател в Общността
-
Rexor SAS (Франция)
г)
Вносител/ползвател
-
Coverne SpA (Италия)
д)
Ползватели
-
Safta SpA (Италия)
-
Metalvuoto SpA (Италия)
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И ПОДОБЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(14)
Разглежданият продукт е същият както и в първоначалното разследване, т.е. фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход от Индия, обикновено деклариран под кодове по КН ex39206219 и ex39206290.
2. Подобен продукт
(15)
Както и в първоначалното разследване, беше установено, че ПЕТ фолиото, произвеждано и продавано на вътрешния пазар в Индия, ПЕТ фолиото, изнасяно за Общността от Индия и ПЕТ фолиото, произвеждано и продавано от производителите от Общността, имат същите основни физически и химически характеристики и употреба. Следователно те са подобни продукти по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ЧАСТИЧНО МЕЖДИННО ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ: ДЪМПИНГ
1. Нормална стойност
(16)
За определянето на нормална стойност първо беше проверено дали общият обем на вътрешните продажби на Jindal е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали той представлява 5 % или повече от общия обем на продажбите на разглеждания продукт, изнасян в Общността.
(17)
След това беше проверено дали общият обем на вътрешните продажби на всеки вид продукт представлява 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнесен в Общността.
(18)
За видовете на продукта, чиито вътрешни продажби представляваха 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнасян в Общността, беше проверено дали е имало достатъчни продажби, осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. За всеки от видовете на продукта, при който обемът на вътрешните продажби, осъществени на цени над производствените разходи, представляваше повече от 80 % от продажбите, нормалната стойност беше определена на базата на реално платената среднопретеглена цена за всички вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които обемът на печелившите сделки беше равен или по-нисък от 80 %, но не по-нисък от 10 % от продажбите, нормалната стойност се основаваше на реално платената среднопретеглена цена само за печелившите вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които по-малко от 10 % от обема са продавани на вътрешния пазар на цена, която не е била под себестойността на единица продукт, беше прието, че разглежданият вид продукт не е продаван при обичайни търговски условия и следователно нормалната стойност трябва да бъде формирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(19)
За видовете на продукта, чиито вътрешни цени на производителя износител не са могли да бъдат използвани за определяне на нормална стойност поради недостатъчна представителност или липса на продажби при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше формирана на базата на производствените разходи, направени от разглеждания производител износител, при отчитане на обосновани по размер разходите за продажби, общите и административните разходи („ПОА разходи“) и реализиране на печалба, в съответствие с член 2, параграф 3 и параграф 6 от основния регламент.
(20)
ПОА разходи се основаваха на разходите, направени от производителя износител във връзка с неговите вътрешни продажби на разглеждания продукт, които бяха счетени за представителни. Пределният марж на печалбата беше изчислен на базата на среднопретегления марж на печалбата на компанията за видовете на продукта, които са се продавали на местния пазар в достатъчни количества при обичайни търговски условия.
2. Експортна цена
(21)
Най-голяма част от експортните продажби на разглеждания продукт за Общността през ПРП са били за независими клиенти. Затова експортната цена беше определена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент на базата на реално платената или подлежаща на плащане експортна цена.
(22)
Някои от експортните продажби са били за свързано дружество в Общността. Свързаното дружество не е препродавало стоките пряко, но значително ги е преработвало до такава степен, че формиране на експортна цена на изнасяния продукт на базата на цената за препродажба на преработения продукт съгласно член 2, параграф 9 от основния регламент беше счетено за неприложимо. Цените, определяни от Jindal за това свързано дружество, бяха сравнени с цените на Jindal за нейните несвързани клиенти в Общността за същите видове на продукта през ПРП. Тъй като се установи, че има съответствие между тези два вида цени за всеки от видовете на продукта, се стигна до заключението, че цените, определяни от Jindal за неговото свързано лице в Общността, са надеждни и могат да се използват за изчисляване на експортната цена.
3. Сравнение
(23)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завод. За да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, бяха отчетени, под формата на корекции, разликите, отразяващи се върху сравнимостта на цената, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Съответно бяха направени корекции за разлики в отстъпки, намаления, в разходи за транспорт, застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, опаковане, кредити и комисиони, в случаите, когато това бе приложимо и подкрепено с проверени доказателства.
(24)
Jindal поиска корекция в нормалната стойност за вносното мито, което не се събира по Схемата на предварителните лицензи (СПЛ) за внос на суровини, използвани в производството на стоки за износ. СПЛ разрешава безмитния внос на суровини, при условие че държавата изнася съответстващо количество и стойност готова продукция, определени в съответствие с официално установени стандартни норми за съотношение вложена суровина продукт. Внос по СПЛ може да се използва за производство на стоки за износ или за допълване на местни суровини, използвани за производството на такива стоки. Дружеството твърдеше, че износът на разглеждания продукт за ЕО е използван за изпълнение на изискванията по СПЛ по отношение на внасяните суровини. Във връзка с това искане не се стигна до заключение дали корекцията е оправдана или не, като се отчете, че тъй като за дружеството така или иначе не е установено да осъществява дъмпинг по време на ПРП, това не би се отразило на окончателния резултат от разследването за преразглеждане.
4. Дъмпингов марж
(25)
Дъмпинговият марж беше установен на базата на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент.
(26)
Сравнението показа отрицателен дъмпингов марж.
5. Дълготраен характер на променените обстоятелства
(27)
В съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент също така беше проучено дали установените в течение на настоящото разследване заключения биха могли основателно да се разглеждат като дълготрайни.
(28)
В тази връзка се припомня, че беше установено, че Jindal не осъществява дъмпинг, в две последователи разследвания, приключили с Регламент (ЕО) № 1676/2001 на Съвета и Регламент (ЕО) № 390/2005 (10) на Съвета. Тези заключения за отсъствие на дъмпинг се потвърдиха с настоящото разследване и няма елементи, сочещи, че отсъствието на дъмпинг няма да има дълготраен характер.
(29)
Затова се смята, че настоящите мерки по отношение на Jindal постигат желаните резултати и трябва да останат непроменени.
Г. ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕ С ОГЛЕД ИЗТИЧАНЕ НА СРОКА НА МЕРКИТЕ
Г.1. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГ
1. Предварителни бележки
(30)
Според Евростат обемът на разглеждания продукт, внасян в Общността от Индия, възлиза на 23 472 тона през ПРП. От това количество 97 % през ПРП се падат на тримата включени в представителната извадка производители износители, като само на Jindal се падат около 90 % от общия обем на износа от Индия за ЕО през ПРП.
(31)
По време на периода на разследване (ПР) на първоначалното разследване (1 април 1999 г. до 31 март 2000 г.) обемът на вноса от Индия е бил 50 590 тона. По време на ПР на предходното разследване срещу субсидии (1 октомври 2003 г. до 30 септември 2004 г.) обемът на вноса от Индия е бил 12 679 тона.
2. Дъмпинг на внос по време на ПРП
2.1. Предварителна бележка
(32)
Както беше посочено в съображение 11 по-горе, за представителната извадка бяха подбрани трима производители износители. За Jindal се отнасят заключенията, представени в съображения 16-26.
2.2. Нормална стойност
(33)
За определянето на нормална стойност за Garware и Ester първо беше проверено дали обемът на отчетените вътрешни продажби на всеки производител износител е представителен в съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент, т.е. дали представлява 5 % или повече от отчетения обем на продажбите на разглеждания продукт, изнасян в Общността.
(34)
След това беше установено дали общият обем на вътрешните продажби на всеки вид продукт представлява 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнасян в Общността.
(35)
За видовете на продукта, чиито вътрешни продажби представляваха 5 % или повече от обема на продажбите на същия вид, изнасян в Общността, беше проверено дали е имало достатъчни продажби, осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. За всеки от видовете на продукта, при който обемът на вътрешните продажби, осъществени на цени над производствените разходи, представляваше повече от 80 % от продажбите, нормалната стойност беше определена на базата на реално платена среднопретеглена цена за всички вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които обемът на печелившите сделки беше равен или по-нисък от 80 %, но не по-нисък от 10 % от продажбите, нормалната стойност се основаваше на реално платената среднопретеглена цена само за печелившите вътрешни продажби. За видовете на продукта, при които по-малко от 10 % от обема са продавани на вътрешния пазар на цена, която не е била под себестойността на единица продукт, беше прието, че разглежданият вид продукт не е продаван при обичайни търговски условия и следователно нормалната стойност трябва да бъде формирана в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент.
(36)
За видовете на продукта, при които вътрешните цени на производителя износител не са могли да бъдат използвани за определяне на нормална стойност поради недостатъчна представителност или липса на продажби при обичайни търговски условия, нормалната стойност беше формирана на базата на производствените разходи, направени от разглеждания производител износител, при отчитане на обоснован размер продажбени, общи и административни разходи („ПОА разходи“) и печалба, в съответствие с член 2, параграф 3 и параграф 6 от основния регламент.
(37)
ПОА разходите се основаваха на разходите, направени от производителя износител във връзка с неговите вътрешни продажби на разглеждания продукт, които бяха счетени за представителни. Маржът на печалбата беше изчислен на базата на среднопретегления марж на печалба на компанията за видовете на продукта, които са се продавали на местния пазар в достатъчни количества при обичайни търговски условия.
2.3. Експортна цена
(38)
По отношение на определянето на износни цени следва да се припомни, че настоящото разследване цели да установи дали, ако защитните мерки се отменят, дъмпингът ще продължи или ще възникне отново. В тази връзка определянето на експортните цени, използвани в изчисляването за дъмпинг, не може да се ограничи до проучване на миналите действия на износителите, а е необходимо да се проучи и вероятното бъдещо развитие на експортните цени. С други думи, необходимо е да се определи дали миналите експортни цени са надежден показател за вероятните бъдещи експортни цени.
(39)
Предвид наличието на ценови гаранции по време на част от ПРП, беше проверено конкретно дали съществуването на тези гаранции е повлияло на предишните експортни цени, така че те да станат ненадеждни за определяне на бъдещо поведение във връзка с износа. Освен това се отбелязва, че ценовите гаранции на Garware и Ester са оттеглени на 9 март 2006 г., а ПРП обхваща периода от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. Както за Garware, така и за Ester беше установено, че експортните сделки, осъществени по време на ПРП, когато ценовата гаранция е била в сила, са извършени на цени, достатъчно близки до минималната импортна цена (МИЦ), за да има съмнение дали тези цени могат да се разглеждат като дълготрайни и определени независимо от МИЦ. Подобен аргумент вече е описан в съображение 28 от Регламент (ЕО) № 366/2006 на Съвета (11).
(40)
По отношение на Garware, сделките, осъществени по време на ПРП след оттеглянето на гаранциите, представляват около 20 % от общия обем на износа и са осъществявани трайно след оттеглянето на гаранцията. С оглед на обемите на износа след изтичането на гаранцията на 8 март 2006 г., се приема, че цените за тези сделки създават добра представа за това каква би била ценовата политика на Garware при отсъствието на гаранциите. Съответно цените, формирани за тези сделки, бяха използвани при изчисляването на експортната цена за всички количества, изнасяни от Garware през целия ПРП.
(41)
По отношение на Ester сделките, осъществени в периода след оттеглянето на гаранциите, представляват само 5 % от общия обем и са били ограничени в много кратък период веднага след оттеглянето на гаранцията. Затова цените на тези сделки не могат да се разглеждат като представителни за експортните цени, които дружеството би поддържало при отсъствието на гаранцията. Както вече беше отбелязано в съображение 39 по-горе, експортните цени за Общността, поддържани от Ester преди оттеглянето на гаранцията, са били много близки до МИЦ. Нещо повече, беше установено също така, че експортните цени на Ester за други трети страни, разглеждани както на база среднопретеглена цена, така и по отделни видове, са значително под цените за Общността, поради което става вероятно при отсъствие на гаранции тези цени за Общността да бъдат изравнени с цените, предлагани за същите видове за други трети страни. Затова се стигна до заключението, че експортните цени на Ester за Общността, когато гаранцията е била в сила, не могат да се използват за определяне на надеждни експортни цени по смисъла на член 2, параграф 8 от основния регламент, в контекста на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на мерките. Като се има предвид, че Ester продава разглеждания продукт в значителни количества по време на ПРП на световния пазар, беше решено експортната цена да се определи въз основа на реално платени или подлежащи на плащане цени за всички трети страни за видовете, продавани в Общността по време на частта от ПРП, когато гаранцията е била в сила. За времето от ПРП след оттеглянето на гаранцията експортната цена беше определена въз основа на цените за Общността, реално платени или подлежащи на плащане.
2.4. Сравнение
(42)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завод. За да се осигури обективно сравнение, беше допуснато съответно намаление под формата на корекции за отчитане на разликите, засягащи сравнимостта на цените, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. Съответно бяха направени и корекции за разлики в разходите за транспорт, застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, комисиони, опаковане и кредити, според случая, и бяха подкрепени с проверени доказателства.
(43)
Производителите износители предявиха искане за корекция в експортната цена по отношение на ограничен брой видове износ съгласно член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент, въз основа на размера на ползите, получени при износа по Схемата за натрупване на митнически кредити в „спестовна книжа“ („DEPB“) след износа. Получените по тази схема кредити за износ на разглеждания продукт биха могли да се използват за компенсиране на митата, дължими за внос на всякакви стоки или да се продават свободно на други дружества. Освен това няма ограничение, съгласно което внасяните стоки следва да се използват само за производството на изнасяния продукт. Производителите не доказаха, че ползите по схемата DEPB след износа са се отразили на сравнимостта на цената и, по-специално, че клиентите редовно са плащали различни цени на вътрешния пазар поради ползите по схемата DEPB. Затова искането беше отхвърлено.
2.5. Дъмпингов марж
(44)
Дъмпинговият марж беше установен въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност със среднопретеглената експортна цена в съответствие с член 2, параграф 11 от основния регламент. Когато експортните цени се основаваха на цени за трети страни, бяха изчислени подходящи CIF стойности чрез увеличаване на цената франко завод за трети страни със среднопретеглената разлика, по видове продукти, между нивата за Общността за цена франко завод и цена CIF.
(45)
Сравнението показа дъмпингов марж в обхват от 15 до 25 %. Припомня се, че при Jindal беше установен отрицателен дъмпингов марж (вж. съображение 26 по-горе).
3. Развитие на вноса, ако мерките бъдат отменени
3.1. Неизползван капацитет
(46)
През ПРП свободният капацитет на всички известни индийски износители беше оценен на 32 000 тона. Въпреки това следва да се отбележи, че от това общо количество 25 000 тона са на индийски износители с 0 % антидъмпингово мито. Вероятно е евентуалното отменяне на антидъмпинговите мерки да има слабо въздействие върху експортната политика на тези дружества. Следователно само около 7 000 тона са на индийски производители с антидъмпингово мито различно от 0 %. Този свободен капацитет, който по време на ПРП представляваше приблизително 30 % от общия обем на вноса на разглеждания продукт от Индия в Общността и 3 % от потреблението в Общността, би могъл да бъде насочен към Общността, ако мерките бъдат отменени.
3.2. Стимули за пренасочване на обеми на продажбите към Общността
(47)
На базата на сравнение на различни видове бе установено, че експортните цени за трети страни на включени в представителната извадка индийски износители с дъмпингов марж различен от 0 % през ПРП, са с 20 до 30 % по-ниски от експортните цени за Общността на същите производители износители. Продажбите на тези двама износители за трети страни са били в значителни количества, възлизащи на 80-90 % от общия размер на техните експортни продажби. Затова беше счетено, че равнището на експортните цени за други трети страни може да се разглежда като показател за вероятното ценово равнище при експортни продажби за Общността, ако мерките бъдат отменени.
(48)
Някои от най-големите пазари на ПЕТ фолио по света са защитени с високи тарифи. По-конкретно, вносът на ПЕТ фолио от Индия за САЩ подлежи на антидъмпингови мита, вариращи между 2,32 % и 24,11 % и изравнителни мита, вариращи между 9 % и 25,27 % в зависимост от съответния индийски износител.
3.3. Заключение
(49)
Следователно се стига до заключението, че, предвид относителните ценови равнища, свободния капацитет и отбелязаните по-горе стимули, съществува вероятност: i) от продължаване на дъмпинга, ii) от увеличаване на количествата, изнасяни за Общността, ако действащите антидъмпингови мерки се отменят.
Г.2. ОПРЕДЕЛЯНЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА ОБЩНОСТТА
(50)
Четирима производители от Общността (Dupont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA и Toray Plastics Europe) напълно съдействаха на разследването. През ПРП те съставляваха около 95 % от продукцията на Общността. Така те представляват производството на Общността по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(51)
Отбелязва се, че положението по отношение на продукцията на Общността на ПЕТ фолио се е променило от времето на първоначалното разследване. В действителност Kodak Industrie (Франция) вече не произвежда ПЕТ фолио в Общността, а компанията 3M е прехвърлила своята дейност на I.T.P. SpA, (Италия), която преобразува своите инсталации за нови и различни производства. Необходимо е също така да се отбележи, че след като от 1 май 2004 г. Чешката република е член на Европейския съюз, дружеството Fatra a.s. (установено в Чешката република) съставлява част от продукцията на Общността.
Г.3. СИТУАЦИЯ НА ПАЗАРА НА ОБЩНОСТТА
1. Потребление на пазара на Общността
(52)
Общото потребление на Общността беше установено въз основа на статистическите данни на Евростат за вноса, продажбите за Общността от производството на Общността и продажбите на други производители от Общността.
Таблица 1
Потребление в Общността
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
253 890
250 231
251 612
257 177
Индекс (2003 = 100)
100
99
99
101
(53)
В сравнение с 2003 г. потреблението през ПРП е нараснало с 1 % (повече от 3 000 тона).
2. Внос от Индия, Бразилия и Израел: обем, пазарен дял и цени на вноса
(54)
Обемът на вноса в Общността от Индия е нараснал с 86 % между 2003 г. и ПРП, а пазарният дял се е увеличил от 5 % на 9 %, докато цените са намалели с 12 %. Информацията се основава на статическите данни на Евростат.
Таблица 2
Внос от Индия
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
12 597
15 972
23 912
23 472
Индекс (2003 = 100)
100
127
190
186
Пазарен дял
5 %
6 %
10 %
9 %
Цени EUR/тон
2 005
1 890
1 866
1 755
Индекс (2003 = 100)
100
94
93
88
(55)
Вносът от Бразилия и Израел, за който се установи, че заобикаля мерките, както беше посочено в съображение 2 по-горе, е намалял рязко след въвеждането на антидъмпинговите мерки, наложени върху вноса от Индия и върху този внос. Цените на ПЕТ фолио с произход от тези страни са се увеличили с 219 %, след като бяха наложени действия срещу заобикалянето на мерките.
Таблица 3
Внос от Бразилия и Израел
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
6 855
5 527
271
419
Индекс (2003 = 100)
100
91
5
6
Пазарен дял
2 %
2 %
0 %
0 %
Цени EUR/тон (данни от Евростат)
1 581
1 741
4 170
3 461
Индекс (2003 = 100)
100
110
264
219
(56)
Все пак трябва да се има предвид фактът, че при настоящото разследване беше установено, че Jindal не осъществява дъмпинг и че за други дружества (особено Flex Industries Limited и Polyplex Corporation Limited) в предишни разследвания не е установено да осъществяват дъмпинг. Съответно при настоящото разследване ще се разглежда само вносът от Индия и вносът, при който е било установено заобикаляне на мерките. Дъмпинговият внос от Индия и вносът, който подлежи на мита срещу заобикаляне на мерките, е намалял със 70 % между 2003 г. и ПРП - вж. таблица 4 по-долу. Рязкото намаляване на този внос до голяма степен се дължи на предприемането на действия срещу заобикалянето на мерките върху вноса от Бразилия и Израел.
Таблица 4
Внос от Индия + Бразилия + Израел
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем (тонове)
10 383
8 881
3 618
2 766
Индекс (2003 = 100)
100
86
35
27
Пазарен дял
4 %
4 %
1 %
1 %
Цени EUR/тон
1 855
1 852
1 891
1 785
Източник Евростат и данни на компаниите
3. Внос от други трети страни
(57)
Вносът от други трети страни е нараснал с 24 % по време на разглеждания период (от 62 000 тона през 2003 г. на около 77 000 през ПРП), а пазарният дял в Общността, съответстващ на този внос, е нараснал с 5 процентни пункта (от 25 % на 30 %). Основно внос е правен от Южна Корея, САЩ, Тайланд и ОАЕ. Средната цена на тон е намаляла с 11 % между 2003 г. и ПРП. Цифрите се основават на данни на Евростат.
Таблица 5
Държава
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Южна Корея
Обем на вноса
(тонове)
25 895
23 983
22 225
23 878
Индекс (2003 = 100)
100
93
86
92
Пазарен дял
10 %
10 %
9 %
9 %
Цени EUR/тон
2 137
2 146
2 239
2 098
САЩ
Обем на вноса
14 611
18 636
20 544
13 432
Индекс (2003 = 100)
100
128
141
92
Пазарен дял
6 %
7 %
8 %
5 %
Цени EUR/тон
7 575
6 067
4 974
6 690
Тайланд
Обем на вноса
2 858
6 511
8 647
8 647
Индекс (2003 = 100)
100
228
303
303
Пазарен дял
1 %
3 %
3 %
3 %
Цени EUR/тон
1 742
1 764
1 811
1 758
ОАЕ
Обем на вноса
(тона)
1
26
2 478
5 898
Индекс (2004 = 100)
100
9 422
22 427
Пазарен дял
0 %
1 %
2 %
Цени EUR/тон
2 872
1 854
1 790
Общо Южна Корея, САЩ, Тайланд и ОАЕ
Обем на вноса
(тонове)
43 366
49 157
53 894
51 855
Индекс (2003 = 100)
100
80
100
110
Пазарен дял
17 %
20 %
21 %
20 %
Общо държави, различни от Индия, Бразилия и Израел.
Обем на вноса
(тонове)
62 300
65 683
74 191
77 054
Индекс (2003 = 100)
100
105
119
124
Пазарен дял
25 %
26 %
30 %
30 %
Цена
Среднопретеглена цена EUR/тон
3 848
3 756
3 431
3 428
Индекс
100
98
90
89
4. Икономическо състояние на производството на Общността
(58)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията изследва всички съответни икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на производството на Общността.
4.1. Продукция, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета
(59)
През разглеждания период капацитетът е останал стабилен (около 190 000 тона), а продукцията и оползотворяването на капацитета са намалели с 4 %.
Таблица 6
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Продукция в тонове
176 682
175 465
165 348
168 875
Индекс (2003 = 100)
100
99
94
96
Капацитет в тонове
190 694
185 863
186 721
189 832
Индекс (2003 = 100)
100
97
98
100
Оползотворен капацитет
93 %
94 %
89 %
89 %
Индекс (2003 = 100)
100
101
96
96
4.2. Запаси
(60)
Запасите от разглеждания продукт са намалели между 2003 и 2004 г. от 23 929 тона на 22 241 тона, слабо са се повишили през 2005 г. и са намалели до 21 272 тона през ПРП. Намаляването се дължи главно на спад в производството.
Таблица 7
Запаси
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Тонове
23 929
22 241
23 209
21 272
Индекс (2003 = 100)
100
93
97
89
4.3. Обем на продажбите за несвързани клиенти в Общността и пазарен дял
(61)
Обемите, продадени от производството на Общността на несвързани клиенти на пазара на Общността, са намалели с 5 % между 2003 г. и 2005 г. от 142 755 тона на 135 956 тона, увеличили са се слабо между 2005 г. и ПРП, но са достигнали само 98 % от нивото на продажбите от 2003 г. Продажбите на свързани дружества са били незначителни (движили са се между 200 и 300 тона за всяка година от разглеждания период). Освен това пазарният дял на производството на Общността е намалял с 2 процентни пункта между 2003 г. и ПРП.
Таблица 8
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Обем на продажбите Тонове
142 755
144 282
135 956
139 212
Индекс (2003 = 100)
100
101
95
98
Пазарен дял в общото потребление
56 %
58 %
54 %
54 %
4.4. Продажни цени и разходи
(62)
Единичните продажни цени са намалели с 2 % през разглеждания период (от 2 891 EUR/тон през 2003 г. на 2 819 EUR/тон през ПРП), намалял е и средният разход на тон - от 3 216 EUR/тон през 2003 г. на 3 137 EUR/тон през ПРП. Това намаляване на разходите е осъществено въпреки значителното повишаване на средната цена на повечето суровини (поради покачването на цените на нефта). Тези цифри показват, че за да избегне загуба на голям пазарен дял, производството на Общността не е могло да покрие изцяло производствените си разходи със своите продажни цени.
Таблица 9
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Среднопретеглена цена
(EUR/тон)
2 891
2 865
2 929
2 819
Индекс
100
99
101
98
Среднопретеглен разход
(EUR/тон)
3 216
3 112
3 152
3 137
Индекс (2003 = 100)
100
97
98
98
4.5. Растеж
(63)
Производството на Общността е загубило пазарен дял на пазар, отбелязващ слаб растеж през разглеждания период.
4.6. Заетост, производителност и работни заплати
(64)
Равнището на заетостта в производството на Общността е спаднало с 13 % между 2003 г. и ПРП. Въпреки че средната работна заплата на служител е нараснала с 5 %, са осъществени мерки за рационализация и производителността на служител е нараснала с 9 %. Така разходите за труд на тон продукция са намалели с 4 %.
Таблица 10
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Заетост
2 263
2 112
2 027
1 978
Индекс (2003 = 100)
100
93
90
87
Производителност тон/служител
78
83
82
85
Индекс (2003 = 100)
100
106
104
109
Заплати в 000 EUR
138 876
132 916
129 098
127 375
Индекс (2003 = 100)
100
96
93
92
Средна заплата на служител
61 362
62 922
63 669
64 407
Индекс (2003 = 100)
100
103
104
105
Заплати на произведен тон
786
758
781
754
Индекс (2003 = 100)
100
96
99
96
4.7. Доходност и възвръщаемост на инвестициите
(65)
Доходността от продажбите представлява печалбата, реализирана от продажби на разглеждания продукт в Общността. Възвръщаемостта от инвестиции е изчислена на основата на възвръщаемостта от общи активи.
(66)
Доходността и възвръщаемостта на инвестициите за продажби на разглеждания продукт за несвързани клиенти в Общността, въпреки слабото подобрение през 2004 г. и 2005 г., са останали отрицателни през целия разглеждан период. През ПРП както доходността, така и възвръщаемостта на инвестициите са особено ниски (доходност - 11 % и възвръщаемост на инвестициите - 3,1 %), като отново спадат след 2005 г.
Таблица 11
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Доходност
-11,2 %
-8,6 %
-7,6 %
-11,3 %
Индекс (2003 = 100)
- 100
-77
-68
- 101
Възвръщаемост на инвестициите
-2,6 %
-2,1 %
-1,9 %
-3,1 %
Индекс (2003 = 100)
- 100
-81
-75
- 118
4.8. Паричен поток
(67)
Тенденцията при паричния поток се е влошила, особено през ПРП.
Таблица 12
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Паричен поток в 000 EUR
35 305
34 690
21 980
15 128
Индекс (2003 = 100)
100
98
62
43
4.9. Инвестиции и способност за набиране на капитал
Таблица 13
2003 г.
2004 г.
2005 г.
ПРП (1.7.2005 г.-30.6.2006 г.)
Инвестиции в 000 EUR
21 745
18 131
16 772
17 724
Индекс (2003 = 100)
100
83
77
82
(68)
Между 2003 г. и ПРП инвестициите за производство на ПЕТ фолио са намалели с 18 %. През ПРП стойността на инвестициите е нараснала с 6 % в сравнение с положението от 2005 г., но в сравнение с 2003 г. те са останали на по-ниско ниво. По време на разследването се установи, че инвестиции са правени предимно за подобряване на качеството на продукта и за поддържане на производствения капацитет.
(69)
Ниското ниво на инвестициите до голяма степен се обяснява с факта, че дружествата майки от производството на Общността изглежда не са били заинтересовани да инвестират или предоставят гаранции за инвестиции в непечеливши дейности като производството на ПЕТ фолио в Европа.
4.10. Размер на дъмпинговия марж и възстановяване от последиците от предходен дъмпинг
(70)
Анализът по отношение на размера на дъмпинга отчита факта, че са налице действащи мерки за премахване на причиняващия вреди дъмпинг. Както беше посочено по-горе, наличната информация показва, че един от производителите износители, включени в представителната извадка, продължава да продава на Общността на дъмпингови цени. Въпреки че установеният дъмпингов марж е значителен, неговото въздействие върху състоянието на производството на Общността през ПРП не е било съществено, като се има предвид, че пазарният дял на дъмпинговия внос от Индия и вноса, за който е установено, че заобикаля мерките, представляват 1 % от общото потребление на Общността. Jindal определено е допринесъл за влошаване на състоянието на производството на Общността. Въпреки това трябва да се има предвид и това, че дори ако вносът от Jindal се изключи от анализа, производството на Общността не би било в състояние да се възстанови от предходен дъмпинг след налагането на антидъмпингови мерки през 2001 г. поради заобикаляне на мерките (срещу което бяха приети мерки едва в края на 2004 г.) и неподходящите гаранции, които бяха отменени едва миналата година. Не бива да се забравя, че преди налагането на мита срещу избягване на мерките и отменянето на гаранциите, нивото на вноса от индийски дружества, при които е установен дъмпинг, е било три пъти по-високо, отколкото през ПРП.
5. Заключение относно състоянието на пазара на Общността
(71)
Обемът на потреблението на ПЕТ фолио на пазара на Общността е нараснал с 1 %, докато обемът на продажбите на производството на Общността е спаднал с 2 %.
(72)
Икономическото състояние на производството на Общността се е влошило по отношение на повечето фактори за определяне на вредата: продукция, производствен капацитет и оползотворяване на капацитета (- 4 %), обем на продажбите (- 2 %) и стойност (- 5 %), пазарен дял (- 2 процентни пункта), паричен поток и доходност, инвестиционна активност и възвръщаемост на инвестициите.
(73)
Усилията за преструктуриране, осъществени от производството на Общността по отношение на заетостта, намаляването на разходите и увеличаването на производителността на служителите, не са могли да неутрализират въздействието от повишаването на цените на суровините през разглеждания период. Производствените разходи са били по-високи от продажната цена. Това съвпада с ниското ценово равнище на дъмпинговия внос от Индия и други държави, за които е установено, че заобикалят мерките. Все пак се отбелязва, че ценовият натиск върху производството на Общността отчасти е бил причинен от вноса на Jindal, за който беше установено, че не е дъмпингов през ПРП и е съставлявал около 90 % от общия внос на ПЕТ фолио от Индия.
(74)
Като се има предвид посоченото, положението на производството на Общността все още е нестабилно и всяко увеличаване на дъмпинговия внос по всяка вероятност ще влоши това състояние.
Г.4. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТОРНО ПРИЧИНЯВАНЕ НА ВРЕДА
(75)
Както беше отбелязано по-горе, състоянието на производството на Общността все още е нестабилно. Ще има значително увеличаване на дъмпинговия внос, ако антидъмпинговите мерки се премахнат. Както беше посочено по-горе в съображение 46, индийските износители, които подлежат на антидъмпингово мито, имат потенциала да увеличат обема на своя износ в значителна степен и както беше посочено в съображение 48, някои от най-големите експортни пазари на ПЕТ фолио в света са защитени с високи тарифи, особено пазарът на ПЕТ фолио в САЩ.
(76)
При отсъствието на антидъмпингови мита индийският дъмпингов внос би могъл да упражнява сериозен ценови натиск върху пазара на Общността. Следователно налице са ясни признаци, че има вероятност от повторно причиняване на вреда.
(77)
Като се има предвид посоченото, ако производството на Общността бъде изложено на увеличени обеми на внос от Индия на дъмпингови цени, това би причинило допълнително влошаване на неговото финансово състояние. Следователно на тази основа се стига до заключението, че отменянето на мерките спрямо Индия по всяка вероятност би довело до повторно причиняване на вреда за производството на Общността.
Г.5. ИНТЕРЕС НА ОБЩНОСТТА
(78)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше преценено дали запазването на съществуващите антидъмпингови мерки би било срещу интереса на Общността като цяло.
(79)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали определянето на интереса на Общността се основава на оценката на всички различни интереси, които са засегнати, т.е. тези на производството на Общността, на вносителите и на ползвателите на разглеждания продукт.
(80)
Следва да бъде припомнено, че при първоначалното разследване беше счетено, че приемането на мерки не противоречи на интересите на Общността. Освен това фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане и следователно анализ на ситуация, в която вече са налице антидъмпингови мерки, позволява оценяването на всякакво нередно отрицателно въздействие върху заинтересованите страни от настоящите антидъмпингови мерки.
(81)
На тази основа беше проучено дали въпреки заключенията за вероятност от повторението на причиняващия вреди дъмпинг, съществуват убедителни доводи, които биха довели до заключението, че не е в интерес на Общността да продължи прилагането на мерките в този конкретен случай.
(82)
За да се оцени вероятното въздействие от налагане или липса на налагане на мерки, беше поискана информация от всички заинтересовани страни, за които или беше известно, че са заинтересовани, или се бяха представили. На тази основа Комисията разпрати въпросници до производството на Общността, 9 несвързани вносители и 23 ползватели. Освен това Комисията се свърза и с всички други известни производители от Общността, които не бяха предоставили исканата информация в полза на разследването, за да получи основна информация за тяхната продукция и продажби.
1. Въздействие върху производството на Общността
(83)
Припомня се, че производството на Общността все още е в уязвимо състояние, както беше посочено в съображения 58-74.
(84)
Продължаването на мерките се очаква да облекчи изкривяването на пазара и потискането на цените. Мерките биха дали възможност на производството на Общността най-малкото да запази своите продажби и да печели от икономиите от мащаба.
(85)
В противен случай, ако се прекратят антидъмпинговите мерки, е вероятно отрицателната тенденция във финансовото състояние на производството на Общността да продължи и дори да се влоши. Производството на Общността ясно се характеризира със спад в приходите поради понижени цени и намаляващ пазарен дял.
(86)
Съответно продължаването на антидъмпинговите мерки би било в интерес на производството на Общността.
2. Въздействие върху вносители и ползватели
(87)
Само един вносител/ползвател и четири ползватели сътрудничиха на разследването и предоставиха пълни отговори. Те представляват 16,3 % от общото потребление на Общността на ПЕТ фолио и са посочили, че продължаването на антидъмпинговите мита не би имало значително въздействие върху техните дружества.
3. Заключение относно интереса на Общността
(88)
Като се вземат предвид всички посочени фактори, се стига до заключението, че налагането на мерки не би имало значително отрицателно въздействие, ако изобщо има такова, върху състоянието на ползвателите и вносителите на разглеждания продукт.
(89)
На тази основа се прави заключение, че не са налице убедителни доводи да не се продължат антидъмпинговите мерки заради интереса на Общността.
Д. АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(90)
Всички страни бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча продължаването на съществуващите мерки. На страните също така беше даден срок да представят становища във връзка с настоящото оповестяване.
(91)
Въз основа на изложените факти и съображения се заключава, че в съответствие с член 11, параграф 3 от основния регламент частичното междинно преразглеждане, проведено само за Jindal, следва да бъде прекратено и антидъмпинговото мито от 0 %, наложено в първоначалното разследване върху вноса на ПЕТ фолио, произвеждано и изнасяно за Европейската общност от Jindal, да бъде запазено.
(92)
Във връзка с преразглеждането с оглед изтичане на срока на мерките, предвидено в член 11, параграф 2 от основния регламент и въз основа на горните заключения, антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на ПЕТ фолио с произход от Индия, следва да бъдат продължени,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Частичното междинно преразглеждане на антидъмпинговите мерки, приложими за вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ) с произход, inter alia, от Индия, обикновено деклариран с кодове по КН ex39206219 и ex39206290, доколкото тези мерки засягат индийския производител износител Jindal Poly Films Limited, се прекратява.
Член 2
1. С настоящото се налага окончателно антидъмпингово мито върху вноса на фолио от полиетилен терефталат (ПЕТ), попадащо под кодове по КН ex39206219 (ТАРИК кодове 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976, 3920621978 и 3920621994) и ex39206290 (кодове по ТАРИК 3920629033 и 3920629094), с произход от Индия.
2. Ставката на антидъмпинговото мито, приложимо към нетната цена франко границата на Общността преди обмитяване на продуктите, произведени от изброените по-долу дружества, е както следва:
Дружество
Окончателно мито
(%)
Допълнителен код по ТАРИК
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar,
Behind South Extension Part-1,
New Delhi - 110 003,
Индия
17,3
A026
Flex Industries Limited
A-1, Sector 60,
Noida 201 301, (U.P.),
Индия
0,0
A027
Garware Polyester Limited
Garware House,
50-A, Swami Nityanand Marg,
Vile Parle (East),
Mumbai 400 057,
Индия
6,8
A028
Jindal Poly Films Limited
56 Hanuman Road,
New Delhi 110 001,
Индия
0,0
A030
MTZ Polyfilms Limited
New India Centre, 5th floor,
17 Co-operage Road,
Mumbai 400 039,
Индия
18,0
A031
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1,
Noida 201 301,
Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh,
Индия
0,0
A032
SRF Limited
Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg
New Delhi 110-002
Индия
3,5
A753
Всички останали дружества
17,3
A999
3. Когато някоя страна представя достатъчно доказателства на Комисията
-
че не е изнасяла стоките, описани в параграф 1 в периода от 1 април 1999 г. до 31 март 2000 г. и от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г.,
-
че не е свързана с никой от износителите или производителите, които подлежат на мерките, наложени с Регламент (ЕО) № 366/2006, и
-
че е изнасяла разглежданите стоки след периода от 1 юли 2005 г. до 30 юни 2006 г. или че е приела неотменимо договорно задължение за износ на значително количество за Общността,
тогава Съветът, с обикновено мнозинство, по предложение, внесено от Комисията, след консултация с Консултативния комитет, може да измени параграф 2 чрез добавяне на тази страна в списъка на дружествата, които подлежат на антидъмпингови мерки, както е посочено в таблицата в параграф 2, като окончателното мито е среднопретеглената митническа ставка от 3,5 %.
4. С настоящото окончателното остатъчно антидъмпингово мито, приложимо за внос от Индия, посочено в параграф 2, се въвежда и за внос на същото фолио от полиетилен терефталат, изпращано от Бразилия и от Израел (независимо дали е декларирано като произхождащо от Бразилия или от Израел) (кодове по ТАРИК 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621977, 3920621992, 3920629031, 3920629092) с изключение на продуктите, произвеждани от:
Terphane Ltda BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Бразилия (Допълнителен код по ТАРИК A569);
Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Израел (Допълнителен код по ТАРИК A570);
Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd., Kibbutz Hanita, 22885, Израел (Допълнителен код по ТАРИК A691).
5. Прилагат се действащите разпоредби относно митническите задължения, освен ако не е предвидено друго.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Люксембург на 30 октомври 2007 година.
NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 1292/2007,
annettu 30 päivänä lokakuuta 2007,
lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella, sekä kyseistä tuontia koskevan, asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 ja 3 kohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen, jonka se on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. Voimassa olevat toimenpiteet
(1)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1676/2001 (2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1424/2006 (3), käyttöön lopullisen polkumyyntitullin muun muassa Intiasta peräisin olevan polyeteenitereftalaattikalvon (PET-kalvon) tuonnissa. Tarkastelun kohteena olleet toimenpiteet olivat tiettyjen nimeltä mainittujen viejien tuontiin sovellettava polkumyynnin vastainen 0-18 prosentin arvotulli ja kaikkien muiden yritysten tuontiin sovellettava 17,3 prosentin jäännöstulli. Asetukseen (EY) N:o 1676/2001, sellaisena kuin se on muutettuna, johtanut tutkimus on jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’.
(2)
Alkuperäisen tutkimuksen perusteella Intiasta peräisin olevassa tuonnissa käyttöön otetut toimenpiteet laajennettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 1975/2004 (4) koskemaan PET-kalvon tuontia Brasiliasta ja Israelista riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Brasilia tai Israel.
(3)
Komissio hyväksyi päätöksellä 2001/645/EY (5) viiden intialaisen tuottajan tarjoamat sitoumukset alkuperäisen tutkimuksen yhteydessä. Kyseiset sitoumukset kumottiin päätöksellä 2006/173/EY (6).
(4)
Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 367/2006, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 1124/2007 (7), käyttöön lopullisen tasoitustullin Intiasta peräisin olevan PET-kalvon tuonnissa. Toimenpiteet olivat tiettyjen nimeltä mainittujen viejien tuontiin sovellettava 7-19,1 prosentin arvotulli ja kaikkien muiden yritysten tuontiin sovellettava 19,1 prosentin jäännöstulli. Asetukseen (EY) N:o 367/2006, sellaisena kuin se on muutettuna, johtanut tutkimus on jäljempänä ’aiempi tukien vastaisia toimenpiteitä koskeva tutkimus’.
2. Tarkastelupyyntö
(5)
Komissio sai 23 päivänä toukokuuta 2006 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelupyynnön ja 3 päivänä heinäkuuta 2006 perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan pyynnön, joka oli rajattu vain Jindal Poly Films Limitedin, jäljempänä ’Jindal’, polkumyynnin tarkasteluun, seuraavilta yhteisön tuottajilta: Du Pont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH ja Nuroll SpA, jäljempänä ’pyynnön esittäjät’. Pyynnön esittäjien tuotanto muodostaa huomattavan osan PET-kalvon tuotannosta yhteisössä.
(6)
Pyynnön esittäjät esittivät riittävän alustavan näytön siitä, että a) polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuva vahinko ovat todennäköisiä; ja b) polkumyyntiä koskevat olosuhteet, joiden perusteella Jindaliin sovellettavat toimenpiteet otettiin käyttöön, ovat muuttuneet ja että muutokset ovat pysyviä.
3. Tutkimus
(7)
Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukainen toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun sekä perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun vireille panemista varten oli olemassa riittävä näyttö, mistä syystä se pani kyseiset kaksi tarkastelua vireille Euroopan unionin virallisessa lehdessä22 päivänä elokuuta 2006 (8) ja 25 päivänä elokuuta 2006 (9) julkaistuilla ilmoituksilla.
(8)
Osittaisessa välivaiheen tarkastelussa tutkittiin polkumyyntiä vain Jindalin osalta. Molempia tarkasteluja koskeva tutkimusajanjakso, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’, alkoi 1 päivänä heinäkuuta 2005 ja päättyi 30 päivänä kesäkuuta 2006. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi vuoden 2003 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’.
4. Osapuolet, joita asia koskee
(9)
Komissio ilmoitti virallisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta vientiä harjoittaville tuottajille, viejämaan edustajille, yhteisön tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan. Molemmissa tarkasteluissa asiaan liittyville osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää mahdollisuutta tulla kuulluksi tarkastelujen vireillepanoa koskevissa ilmoituksissa asetetussa määräajassa.
(10)
Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asiaan liittyville osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
(11)
Koska toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevaan tarkasteluun liittyvässä pyynnössä mainittuja Intiassa toimivia vientiä harjoittavia PET-kalvon tuottajia oli ilmeisen paljon, tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa esitettiin otantamenetelmän käyttöä perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Otannan tarpeellisuudesta päättämiseksi ja tarvittaessa otoksen valitsemiseksi kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan ja toimittamaan tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa täsmennetyt perustiedot PET-kalvoon liittyvistä toiminnoista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kuusi intialaista vientiä harjoittavaa tuottajaa ilmaisi halukkuutensa yhteistyöhön. Näistä kuudesta vientiä harjoittavasta tuottajasta kolme yritystä (Ester Industries Limited, Garware Polyester Limited ja Jindal) valittiin otokseen, ja niille lähetettiin kyselylomake. Yritysten todettiin perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti edustavan PET-kalvon yhteisöön suuntautuvan viennin suurinta määrää, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevan ajan kuluessa.
(12)
Lisäksi komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille muille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan tai jotka olivat ilmoittautuneet tarkastelun vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Kyselylomakkeen palautti kokonaan täytettynä neljä yhteisön tuottajaa, otokseen valitut kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa, yksi tuoja/käyttäjä sekä neljä käyttäjää.
(13)
Komissio hankki ja tarkasti kaikki tiedot, joita se piti tarpeellisina voidakseen todeta polkumyynnin ja vahingon olemassaolon ja niiden jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden sekä ratkaistakseen sen, olisiko toimenpiteiden voimassa pitäminen yhteisön edun mukaista. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien asiaan liittyvien osapuolten toimitiloihin:
a)
Yhteisön tuottajat
-
Dupont Teijin Films (Luxemburg)
-
Mitsubishi Polyester Film GmbH (Saksa)
-
Nuroll SpA (Italia)
-
Toray Plastics Europe (Ranska);
b)
Intiassa toimivat vientiä harjoittavat tuottajat
-
Ester Industries Limited, New Delhi
-
Garware Polyester Limited, Aurungabad
-
Jindal Poly Films Limited, New Delhi;
c)
Yhteisössä toimiva etuyhteydessä oleva tuoja/käyttäjä
-
Rexor SAS (Ranska);
d)
Tuoja/käyttäjä
-
Coverne SpA (Italia);
e)
Käyttäjät
-
Safta SpA (Italia)
-
Metalvuoto SpA (Italia).
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(14)
Tarkasteltavana oleva tuote on sama kuin alkuperäisessä tutkimuksessa eli Intiasta peräisin oleva polyeteenitereftalaattikalvo (PET-kalvo), joka yleensä luokitellaan CN-koodeihin ex39206219 ja ex39206290.
2. Samankaltainen tuote
(15)
Alkuperäisen tutkimuksen tapaan todettiin, että Intiassa tuotetuilla ja maan kotimarkkinoilla myytävillä PET-kalvoilla, Intiasta yhteisöön vietävillä PET-kalvoilla ja yhteisön tuottajien valmistamilla ja myymillä PET-kalvoilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Näin ollen ne ovat perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.
C. OSITTAINEN VÄLIVAIHEEN TARKASTELU: POLKUMYYNTI
1. Normaaliarvo
(16)
Normaaliarvon määrittämiseksi tarkistettiin ensin, että Jindalin kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä oli perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti edustava eli vähintään viisi prosenttia tarkasteltavana olevan yhteisöön viedyn tuotteen kokonaismyyntimäärästä.
(17)
Tämän jälkeen varmistettiin, oliko kunkin tuotelajin kokonaismyynti kotimarkkinoilla vähintään viisi prosenttia saman lajin vientimyynnistä yhteisöön.
(18)
Jos tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynti oli vähintään viisi prosenttia saman tuotelajin yhteisöön viedystä myyntimäärästä, sen osalta selvitettiin perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti, oliko tavanomaisessa kaupankäynnissä myyty määrä riittävä. Tuotelajeille, joiden tuotantokustannukset ylittävillä hinnoilla tapahtunut kotimarkkinamyynti oli yli 80 prosenttia myynnin määrästä, normaaliarvo määritettiin kaikessa kotimarkkinamyynnissä tosiasiallisesti maksettujen hintojen painotetun keskiarvon perusteella. Tuotelajeille, joiden kannattava myynti oli enintään 80 prosenttia mutta vähintään 10 prosenttia myynnin määrästä, normaaliarvo määritettiin ainoastaan kannattavassa kotimarkkinamyynnissä tosiasiallisesti maksettujen hintojen painotetun keskiarvon perusteella. Jos alle 10 prosenttia tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla, sitä ei katsottu myytävän tavanomaisessa kaupankäynnissä, mistä syystä sen normaaliarvo oli muodostettava perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(19)
Tuotelajeille, joiden vientiä harjoittavien tuottajien veloittamia kotimarkkinahintoja ei voitu käyttää normaaliarvon määrittämiseen riittämättömän edustavuuden tai tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin puuttumisen takia, normaaliarvo laskettiin asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan tuotantokustannusten perusteella, joihin perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja voittoa.
(20)
Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset perustuivat vientiä harjoittavalle tuottajalle tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynnistä aiheutuneisiin edustaviin kustannuksiin. Voittomarginaali laskettiin niiden tuotelajien voittomarginaalien painotetun keskiarvon perusteella, joita yritys myi kotimarkkinoillaan tavanomaisessa kaupankäynnissä riittävässä määrin.
2. Vientihinta
(21)
Valtaosa tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyynnistä yhteisöön tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suuntautui riippumattomille asiakkaille. Tämän vuoksi vientihinta määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tosiasiallisesti maksetun tai maksettavan vientihinnan perusteella.
(22)
Osa vientimyynnistä suuntautui etuyhteydessä olevalle yritykselle yhteisössä. Etuyhteydessä oleva yritys ei jälleenmyynyt tuotteita sellaisinaan, vaan jalosti niitä huomattavassa määrin, joten viedyn tuotteen vientihintaa ei katsottu voitavan muodostaa jalostetun tuotteen jälleenmyyntihinnan perusteella perusasetuksen 2 artiklan 9 kohdan mukaisesti. Jindalin kyseiseltä etuyhteydessä olevalta yritykseltä veloittamia hintoja verrattiin yhteisössä toimiville etuyhteydettömille asiakkaille Jindalin samoista tuotelajeista perimiin hintoihin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Koska näiden kahden hintaryhmän hintojen todettiin olevan kunkin tuotelajin osalta vastaavia, Jindalin veloittamien hintojen katsottiin olevan luotettavia ja vientihinnan määrittämiseen soveltuvia.
3. Vertailu
(23)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti asianmukaisesti oikaisujen muodossa huomioon hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa alennusten, hyvitysten, kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus-, liitännäis-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden erojen huomioon ottamiseksi, jos asiasta esitettiin todennettu näyttö.
(24)
Jindal pyysi normaaliarvon oikaisua sellaisen tuontitullin huomioon ottamiseksi, jota ennakkolisenssijärjestelmän mukaisesti ei kannettu vientitavaroiden valmistuksessa käytettyjen raaka-aineiden tuonnista. Ennakkolisenssijärjestelmässä yritys voi tuoda raaka-aineita tullitta edellyttäen, että se vie määrältään ja arvoltaan saman verran valmista tuotetta siten kuin tuotantopanoksia ja myyntiä koskevien virallisten vakionormien perusteella on määritetty. Ennakkolisenssijärjestelmän alaista tuontia voidaan käyttää joko vientitavaroiden tuotantoon tai niiden tuotannossa käytettävien kotimaisten tuotantopanosten varastojen täydentämiseen. Yritys väitti, että tarkasteltavana olevan tuotteen vientiä yhteisöön käytettiin täyttämään ennakkolisenssijärjestelmän vaatimukset tuotujen raaka-aineiden osalta. Päätelmää siitä, oliko oikaisu perusteltu tämän pyynnön osalta vai ei, ei tehty, koska päätelmä ei olisi vaikuttanut tarkastelua koskevan tutkimuksen tulokseen siitä syystä, että yrityksen ei todettu harjoittaneen polkumyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
4. Polkumyyntimarginaali
(25)
Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan.
(26)
Vertailu osoitti polkumyyntimarginaalin olevan negatiivinen.
5. Muuttuneiden olosuhteiden pysyvyys
(27)
Perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkittiin myös, voidaanko tutkimuksessa havaittuja olosuhteita pitää perustellusti pysyvinä.
(28)
Tältä osin on syytä palauttaa mieleen, että neuvoston asetuksella (EY) N:o 1676/2001 ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 390/2005 (10) päätökseen saatetuissa kahdessa peräkkäisessä tutkimuksessa todettiin, että Jindal ei harjoittanut polkumyyntiä. Kyseiset polkumyynnin puuttumista koskevat havainnot on vahvistettu tämän tutkimuksen yhteydessä, eivätkä mitkään seikat viittaa siihen, että polkumyynnin esiintymättömyys ei olisi luonteeltaan pysyvää.
(29)
Sen vuoksi katsotaan, että voimassa olevilla Jindaliin sovellettavilla toimenpiteillä päästään aiottuihin tuloksiin ja ne olisi säilytettävä ennallaan.
D. TOIMENPITEIDEN VOIMASSAOLON PÄÄTTYMISTÄ KOSKEVA TARKASTELU
D.1 POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. Alustavat huomiot
(30)
Eurostatin mukaan tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin Intiasta yhteisöön yhteensä 23 472 tonnia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Otokseen valittujen kolmen yrityksen tuonnin osuus tästä määrästä oli noin 97 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, ja pelkästään Jindalin osuus oli noin 90 prosenttia Intiasta EY:n alueelle suuntautuvasta kokonaisviennistä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(31)
Alkuperäisen tutkimuksen tarkastelujaksolla (1 päivästä huhtikuuta 199931 päivään maaliskuuta 2000) tuontimäärä Intiasta oli 50 590 tonnia. Aiemman tukien vastaisia toimenpiteitä koskevan tutkimuksen tarkastelujaksolla (1 päivästä lokakuuta 200330 päivään syyskuuta 2004) tuontimäärä Intiasta oli 12 679 tonnia.
2. Polkumyynnillä tapahtuva tuonti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana
2.1 Alustavat huomautukset
(32)
Kuten edellä olevassa johdanto-osan 11 kappaleessa todetaan, otokseen valittiin kolme vientiä harjoittavaa tuottajaa. Jindalia koskevat johdanto-osan 16-26 kappaleessa esitetyt havainnot.
2.2 Normaaliarvo
(33)
Yrityksiä Garware ja Ester koskevan normaaliarvon määrittämiseksi varmistettiin ensin, että kummankin vientiä harjoittavan tuottajan ilmoitettu kotimarkkinamyynnin määrä oli perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti edustava eli vähintään viisi prosenttia yhteisöön viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen ilmoitetusta myyntimäärästä.
(34)
Tämän jälkeen tarkistettiin, oliko kunkin tuotelajin kokonaismyynti kotimarkkinoilla vähintään viisi prosenttia saman lajin vientimyynnistä yhteisöön.
(35)
Jos tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynti oli vähintään viisi prosenttia yhteisöön viedystä saman tuotelajin myyntimäärästä, sen osalta tarkasteltiin perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti, oliko tavanomaisessa kaupankäynnissä myyty määrä riittävä. Tuotelajeille, joiden tuotantokustannukset ylittävillä hinnoilla tapahtunut kotimarkkinamyynti oli yli 80 prosenttia myynnin määrästä, normaaliarvo määritettiin kaikessa kotimarkkinamyynnissä tosiasiallisesti maksettujen hintojen painotetun keskiarvon perusteella. Tuotelajeille, joiden kannattava myynti oli korkeintaan 80 prosenttia mutta vähintään 10 prosenttia myynnin määrästä, normaaliarvo määritettiin ainoastaan kannattavassa kotimarkkinamyynnissä tosiasiallisesti maksettujen hintojen painotetun keskiarvon perusteella. Jos alle 10 prosenttia tietyn tuotelajin kotimarkkinamyynnin määrästä tapahtui vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla, sitä ei katsottu myytävän tavanomaisessa kaupankäynnissä, mistä syystä sen normaaliarvo oli muodostettava perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
(36)
Tuotelajeille, joiden vientiä harjoittavien tuottajien veloittamia kotimarkkinahintoja ei voitu käyttää normaaliarvon määrittämiseen riittämättömän edustavuuden tai tavanomaisessa kaupankäynnissä tapahtuneen myynnin puuttumisen takia, normaaliarvo laskettiin asianomaisen vientiä harjoittavan tuottajan tuotantokustannusten perusteella, joihin perusasetuksen 2 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja voittoa.
(37)
Myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset perustuivat vientiä harjoittavalle tuottajalle tarkasteltavana olevan tuotteen kotimarkkinamyynnistä aiheutuneisiin edustaviksi todettuihin kustannuksiin. Voittomarginaali laskettiin niiden tuotelajien voittomarginaalien painotetun keskiarvon perusteella, joita yritys myi kotimarkkinoillaan tavanomaisessa kaupankäynnissä riittävässä määrin.
2.3 Vientihinta
(38)
Vientihintojen määrittämisen osalta tässä tutkimuksessa pyritään arvioimaan, jatkuisiko polkumyynti tai alkaisiko se uudestaan, jos suojatoimenpiteet kumottaisiin. Tämän vuoksi polkumyyntilaskelmissa käytettävien vientihintojen määrityksessä ei voida tyytyä tarkastelemaan pelkästään viejien aiempaa hinnoittelua vaan lisäksi on tarkasteltava vientihintojen todennäköistä kehitystä tulevaisuudessa. Tutkimuksessa on siis selvitettävä, ovatko aiemmat vientihinnat luotettava osoitus siitä, millaisia vientihintoja tulevaisuudessa todennäköisesti sovelletaan.
(39)
Koska tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle osittain sijoittuvana aikana oli voimassa hintasitoumuksia, erityisesti tarkasteltiin sitä, ovatko hintasitoumukset vaikuttaneet aiempiin vientihintoihin siten, että kyseisiä hintoja olisi pidettävä epäluotettavina tulevan vientihinnoittelun määrittämisen kannalta. Lisäksi on syytä huomata, että Garwaren ja Esterin hintasitoumukset peruutettiin 9 päivänä maaliskuuta 2006, kun tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso alkoi 1 päivänä heinäkuuta 2005 ja päättyi 30 päivänä kesäkuuta 2006. Garwaren ja Esterin vientitapahtumat, jotka sijoittuivat tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle hintasitoumuksen voimassaoloaikana, todettiin hinnoitelluiksi niin lähelle vähimmäishintaa, että oli aihetta epäillä, voidaanko kyseisiä hintoja pitää luonteeltaan pysyvinä ja vähimmäishinnasta erillään määriteltyinä. Vastaava päätelmä on jo esitetty neuvoston asetuksen (EY) N:o 366/2006 (11) johdanto-osan 28 kappaleessa.
(40)
Garwaren vientitapahtumat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla hintasitoumusten peruuttamisen jälkeen kattavat noin 20 prosenttia kokonaisviennistä, ja ne ovat jatkuneet ilman katkoksia hintasitoumuksen peruuttamisen jälkeen. Kun otetaan huomioon hintasitoumuksen voimassaolon päättymisen (8 päivän maaliskuuta 2006) jälkeen viedyt määrät, kyseisten vientitapahtumien hinnoittelun todetaan tarkoituksenmukaisesti edustavan Garwaren oletettua hinnoittelukäytäntöä ilman hintasitoumuksia. Näin ollen kyseisille vientitapahtumille vahvistettuja hintoja käytettiin Garwaren koko vientimäärää koskevan vientihinnan laskemiseksi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(41)
Esterin vientitapahtumat hintasitoumusten peruuttamisen jälkeen sijoittuvalla ajanjaksolla kattavat vain viisi prosenttia kokonaisviennistä, ja ne ajoittuvat hyvin lyhyelle jaksolle välittömästi hintasitoumuksen peruuttamisen jälkeen. Sen vuoksi kyseisille tapahtumille vahvistettuja hintoja ei voida pitää yrityksen sellaisia vientihintoja edustavina, joita se olisi veloittanut ilman hintasitoumusta. Kuten edellä johdanto-osan 39 kappaleessa todettiin, Esterin soveltamat hinnat yhteisöön suuntautuvassa viennissä ennen hintasitoumuksen peruuttamista olivat hyvin lähellä vähimmäishintoja. Lisäksi todettiin, että Esterin kolmansiin maihin suuntautuvassa viennissä soveltamat hinnat olivat sekä painotetun keskihinnan perusteella että tuotelajeittain tarkasteltuna merkittävästi alempia kuin sen yhteisöön suuntautuvassa viennissä soveltamat hinnat, minkä vuoksi oli todennäköistä, että jos sitoumuksia ei olisi voimassa, sen yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat saatettaisiin vastaamaan samoista tuotelajeista kolmansissa maissa veloitettuja hintoja. Tästä syystä pääteltiin, että Esterin yhteisöön suuntautuvassa viennissä soveltamia hintoja hintasitoumusten voimassaoloaikana ei voitu tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa käyttää luotettavien vientihintojen määrittämiseen perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti. Koska Ester myi maailmanmarkkinoilla huomattavia määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana, vientihinta päätettiin määritellä yhteisöön myydyistä malleista tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien sellaisten vientihintojen perusteella, joita sovellettiin kaikkiin kolmansiin maihin tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle sijoittuvana hintasitoumuksen voimassaoloaikana. Hintasitoumuksen peruuttamisen jälkeen ajoittuvan tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson vientihinta määritettiin yhteisössä tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
2.4 Vertailu
(42)
Normaaliarvoa ja vientihintaa verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Tasapuolisen vertailun varmistamiseksi otettiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti asianmukaisesti oikaisujen muodossa huomioon hintojen vertailukelpoisuuteen vaikuttavat eroavuudet. Oikaisuja tehtiin tarvittaessa kuljetus-, vakuutus-, käsittely-, lastaus- ja liitännäiskustannusten sekä palkkioiden ja pakkaus- ja luottokustannusten erojen huomioon ottamiseksi, jos asiasta esitettiin todennettu näyttö.
(43)
Vientiä harjoittavat tuottajat pyysivät tiettyjen vientitoimien osalta perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaista vientihinnan oikaisua viennin jälkeisen tuontitullien hyvitysjärjestelmän alaisesta viennistä saatujen etujen määrän perusteella. Tarkasteltavana olevaa tuotetta kyseisen järjestelmän mukaisesti vietäessä saatuja hyvityksiä voitiin käyttää minkä tahansa tavaroiden tuonnissa kannettavien tullien kuittaamiseen tai myydä vapaasti toisille yrityksille. Järjestelmässä ei myöskään ole velvoitetta käyttää tuotuja tavaroita ainoastaan asianomaisen vientituotteen tuotannossa. Asianomaiset tuottajat eivät osoittaneet, että viennin jälkeisessä tuontitullien hyvitysjärjestelmässä saatu etu olisi vaikuttanut hintojen vertailukelpoisuuteen eivätkä varsinkaan sitä, että asiakkaat olisivat johdonmukaisesti maksaneet eri hintoja kotimarkkinoilla tuontitullien hyvitysjärjestelmässä myönnettyjen etujen vuoksi. Tästä syystä pyyntö hylättiin.
2.5 Polkumyyntimarginaali
(44)
Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 kohdan mukaisesti vertaamalla painotettua keskimääräistä normaaliarvoa painotettuun keskimääräiseen vientihintaan. Jos vientihinnat oli määritetty kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen perusteella, asianmukaiset CIF-arvot laskettiin lisäämällä kolmansiin maihin suuntautuvan viennin noudettuna lähettäjältä -hintaan yhteisöön suuntautuvan viennin noudettuna lähettäjältä -tason hintojen ja CIF-tason hintojen painotettu keskimääräinen erotus tuotelajeittain.
(45)
Vertailu osoitti, että polkumyyntimarginaali oli 15-25 prosenttia. On syytä muistaa, että Jindalin osalta polkumyyntimarginaalin oli todettu olevan negatiivinen (ks. edellä oleva johdanto-osan 26 kappale).
3. Tuonnin kehitys siinä tapauksessa, että toimenpiteet kumotaan
3.1 Käyttämätön kapasiteetti
(46)
Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla kaikkien tiedossa olleiden intialaisten viejien varakapasiteetti oli yhteensä arviolta 32 000 tonnia. On kuitenkin huomattava, että tästä kokonaismäärästä noin 25 000 tonnia liittyy intialaisiin viejiin, joihin sovelletaan 0 prosentin polkumyyntitullia. Polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden mahdollinen kumoaminen vaikuttaisi todennäköisesti vain vähän kyseisten yritysten vientipolitiikkaan. Vain noin 7 000 tonnia siis koskee niitä intialaisia viejiä, joihin sovellettava polkumyyntitulli on muu kuin 0 prosenttia. Kyseinen varakapasiteetti, joka vastaa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 30 prosentin osuutta tarkasteltavana olevan tuotteen Intiasta yhteisöön suuntautuvasta kokonaistuonnista ja 3 prosentin osuutta yhteisön kulutuksesta, voitaisiin viedä yhteisöön, jos toimenpiteet kumottaisiin.
3.2 Kannustimet myynnin ohjaamiseen uudelleen yhteisöön
(47)
Mallikohtaisen vertailun perusteella otokseen valittujen intialaisten viejien, joihin sovellettava polkumyyntitulli on muu kuin 0 prosenttia, kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hinnat olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 20-30 prosenttia alhaisemmat kuin samojen vientiä harjoittavien tuottajien yhteisöön suuntautuvan viennin hinnat. Kyseisten kahden viejän myynti kolmansiin maihin oli huomattavaa, sillä sen osuus kokonaisviennistä oli 80-90 prosenttia. Näin ollen katsotaan, että muihin kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintatasoa voidaan pitää indikaattorina hintatasosta, joka vallitsisi yhteisöön suuntautuvassa vientimyynnissä, mikäli toimenpiteet kumottaisiin.
(48)
Osa PET-kalvon suurimmista vientimarkkinoista on suojattu korkeiden tariffien avulla. Erityisesti Intiasta Yhdysvaltoihin suuntautuvaan PET-kalvon tuontiin sovelletaan 2,32-24,11 prosentin polkumyyntitulleja ja 9-25,27 prosentin tasoitustulleja sen mukaan, mikä intialainen tuoja on kulloinkin kyseessä.
3.3 Päätelmät
(49)
Edellä mainituista syistä todetaan, että suhteelliset hintatasot, varakapasiteetti ja edellä kuvatut kannustimet huomioon ottaen on todennäköistä, että i) polkumyynti jatkuu ja ii) yhteisöön viedyt määrät kasvavat, jos voimassa olevista polkumyynnin vastaisista toimenpiteistä luovutaan.
D.2 YHTEISÖN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
(50)
Neljä yhteisön tuottajaa (DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH, Nuroll SpA ja Toray Plastics Europe) toimi tutkimuksessa täysimääräisesti yhteistyössä. Niiden osuus yhteisön tuotannosta oli noin 95 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Näin ollen ne muodostavat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan.
(51)
PET-kalvon tuotantotilanne yhteisössä on muuttunut alkuperäisen tutkimuksen ajankohdasta. Kodak Industrie (Ranska) ei enää valmista PET-kalvoa yhteisössä, ja 3M on siirtänyt toimintansa osaksi I.T.P. SpA:ta (Italia), joka muuntaa tuotantolaitostaan uuteen ja erilaiseen tuotantoon soveltuvaksi. On myös huomattava, että Tšekin Euroopan unioniin liittymisen myötä 1 päivästä toukokuuta 2004 (Tšekkiin sijoittautunut) Fatra a.s. on kuulunut yhteisön tuotantoon.
D.3 TILANNE YHTEISÖN MARKKINOILLA
1. Kulutus yhteisön markkinoilla
(52)
Yhteisön kokonaistuotannon määrittämisessä käytettiin Eurostatin laatimia tuontitilastoja, yhteisön tuotannonalan myyntimäärää yhteisössä ja muiden yhteisön tuottajien myyntilukuja.
Taulukko 1
Yhteisön kulutus
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso (1.7.2005-30.6.2006)
Määrä (tonnia)
253 890
250 231
251 612
257 177
Indeksi (2003 = 100)
100
99
99
101
(53)
Vuoteen 2003 verrattuna kulutus kasvoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 1 prosenttia (yli 3 000 tonnia).
2. Tuonti Intiasta, Brasiliasta ja Israelista: määrät, markkinaosuudet ja tuontihinnat
(54)
Intiasta yhteisöön suuntautuneen tuonnin määrä kasvoi 86 prosenttia vuoden 2003 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana ja markkinaosuus kasvoi 5 prosentista 9 prosenttiin, mutta hinnat laskivat 12 prosenttia. Nämä tiedot perustuvat Eurostatin tilastoihin.
Taulukko 2
Tuonti Intiasta
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso (1.7.2005-30.6.2006)
Määrä (tonnia)
12 597
15 972
23 912
23 472
Indeksi (2003 = 100)
100
127
190
186
Markkinaosuus
5 %
6 %
10 %
9 %
Hinnat (euroa/tonni)
2 005
1 890
1 866
1 755
Indeksi (2003 = 100)
100
94
93
88
(55)
Brasiliasta ja Israelista suuntautunut tuonti, jota edellä johdanto-osan 2 kappaleessa todettiin käytetyn toimenpiteiden kiertämiseen, väheni merkittävästi sen jälkeen, kun Intiasta suuntautuvassa tuonnissa käyttöön otetut polkumyynnin vastaiset toimenpiteet laajennettiin koskemaan myös tuontia kyseisistä maista. Näistä maista peräisin olevan PET-kalvon hinnat nousivat 219 prosenttia kiertämisen estävien toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen.
Taulukko 3
Tuonti Brasiliasta ja Israelista
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso (1.7.2005-30.6.2006)
Määrä (tonnia)
6 855
5 527
271
419
Indeksi (2003 = 100)
100
91
5
6
Markkinaosuus
2 %
2 %
0 %
0 %
Hinnat (euroa/tonni) (Eurostatin luvut)
1 581
1 741
4 170
3 461
Indeksi (2003 = 100)
100
110
264
219
(56)
On kuitenkin otettava huomioon, että tämän tutkimuksen havaintojen mukaan Jindal ei harjoittanut polkumyyntiä ja että aiempien tutkimusten havaintojen perusteella muut yritykset (Flex Industries Limited ja Polyplex Corporation Limited) eivät olleet harjoittaneet polkumyyntiä. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa otetaan huomioon vain polkumyynnillä tapahtunut tuonti Intiasta ja tuonti, jonka todettiin liittyneen toimenpiteiden kiertämiseen. Polkumyynnillä tapahtuva tuonti Intiasta ja tuonti, josta kannetaan toimenpiteiden kiertämisen estävä tulli, ovat vähentyneet 70 prosenttia vuoden 2003 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana (ks. jäljempänä oleva taulukko 4). Kyseisen tuonnin voimakas väheneminen johtuu suurelta osin toimenpiteiden kiertämisen estävien toimenpiteiden käyttöönotosta Brasiliasta ja Israelista suuntautuneessa tuonnissa.
Taulukko 4
Tuonti Intiasta, Brasiliasta ja Israelista
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso (1.7.2005-30.6.2006)
Määrä (tonnia)
10 383
8 881
3 618
2 766
Indeksi (2003 = 100)
100
86
35
27
Markkinaosuus
4 %
4 %
1 %
1 %
Hinnat (euroa/tonni)
1 855
1 852
1 891
1 785
Lähde: Eurostat ja yritysten tiedot.
3. Tuonti muista kolmansista maista
(57)
Tuonti muista kolmansista maista kasvoi tarkastelujaksolla 24 prosenttia (noin 62 000 tonnista vuonna 2003 noin 77 000 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla), ja kyseistä tuontia vastaava markkinaosuus yhteisössä kasvoi viisi prosenttiyksikköä (25 prosentista 30 prosenttiin). Merkittävimpiä tuontimaita olivat Etelä-Korea, Yhdysvallat, Thaimaa ja Arabiemiraatit. Tonnikohtainen keskihinta aleni 11 prosenttia vuoden 2003 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Nämä luvut perustuvat Eurostatin tietoihin.
Taulukko 5
Maa
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso (1.7.2005-30.6.2006)
Etelä-Korea
Tuonnin määrä
(tonnia)
25 895
23 983
22 225
23 878
Indeksi (2003 = 100)
100
93
86
92
Markkinaosuus
10 %
10 %
9 %
9 %
Hinnat (euroa/tonni)
2 137
2 146
2 239
2 098
Yhdysvallat
Tuonnin määrä
14 611
18 636
20 544
13 432
Indeksi (2003 = 100)
100
128
141
92
Markkinaosuus
6 %
7 %
8 %
5 %
Hinnat (euroa/tonni)
7 575
6 067
4 974
6 690
Thaimaa
Tuonnin määrä
2 858
6 511
8 647
8 647
Indeksi (2003 = 100)
100
228
303
303
Markkinaosuus
1 %
3 %
3 %
3 %
Hinnat (euroa/tonni)
1 742
1 764
1 811
1 758
Arabiemiraatit
Tuonnin määrä
(tonnia)
1
26
2 478
5 898
Indeksi (2004 = 100)
100
9 422
22 427
Markkinaosuus
0 %
1 %
2 %
Hinnat (euroa/tonni)
2 872
1 854
1 790
Yhteensä Etelä-Korea, Yhdysvallat, Thaimaa ja Arabiemiraatit
Tuonnin määrä
(tonnia)
43 366
49 157
53 894
51 855
Indeksi (2003 = 100)
100
80
100
110
Markkinaosuus
17 %
20 %
21 %
20 %
Kaikki maat paitsi Intia, Brasilia ja Israel
Tuonnin määrä
(tonnia)
62 300
65 683
74 191
77 054
Indeksi (2003 = 100)
100
105
119
124
Markkinaosuus
25 %
26 %
30 %
30 %
Hinta
Painotettu keskihinta
(euroa/tonni)
3 848
3 756
3 431
3 428
Indeksi
100
98
90
89
4. Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne
(58)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia olennaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, jotka vaikuttavat yhteisön tuotannonalan tilanteeseen.
4.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(59)
Tarkastelujaksolla kapasiteetti säilyi muuttumattomana (noin 190 000 tonnia) ja tuotanto ja kapasiteetin käyttöaste pienenivät neljän prosentin verran.
Taulukko 6
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso (1.7.2005-30.6.2006)
Tuotanto tonneina
176 682
175 465
165 348
168 875
Indeksi (2003 = 100)
100
99
94
96
Kapasiteetti tonneina
190 694
185 863
186 721
189 832
Indeksi (2003 = 100)
100
97
98
100
Yhteisön tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste
93 %
94 %
89 %
89 %
Indeksi (2003 = 100)
100
101
96
96
4.2 Varastot
(60)
Tarkasteltavana olevan tuotteen varastot pienenivät vuosien 2003 ja 2004 välisenä ajanjaksona 23 929 tonnista 22 241 tonniin, suurenivat hieman vuonna 2005 ja pienenivät 21 272 tonniin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Varastojen pieneneminen johtui pääosin tuotannon vähenemisestä.
Taulukko 7
Varastot
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso (1.7.2005-30.6.2006)
Tonnia
23 929
22 241
23 209
21 272
Indeksi (2003 = 100)
100
93
97
89
4.3 Myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä ja markkinaosuus
(61)
Yhteisön tuotannonalan myynti etuyhteydettömille asiakkaille yhteisön markkinoilla vuosina 2003-2005 väheni 5 prosenttia, 142 755 tonnista 135 956 tonniin. Myyntimäärä kasvoi hieman vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä, mutta saavutti 98 prosentin osuuden myyntimäärästä vuonna 2003. Myyntimäärät etuyhteydessä oleville yrityksille olivat vähäisiä (200-300 tonnia vuodessa tarkastelujaksolla). Lisäksi yhteisön tuotannonalan markkinaosuus supistui kaksi prosenttiyksikköä vuoden 2003 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 8
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso (1.7.2005-30.6.2006)
Myyntimäärä (tonnia)
142 755
144 282
135 956
139 212
Indeksi (2003 = 100)
100
101
95
98
Kokonaiskulutuksen markkinaosuus
56 %
58 %
54 %
54 %
4.4 Myyntihinnat ja kustannukset
(62)
Yksikkömyyntihinnat laskivat kaksi prosenttia tarkastelujaksolla (2 891 eurosta/tonni vuonna 2003 2 819 euroon/tonni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla), ja tonnikohtaiset keskikustannukset laskivat 3 216 eurosta/tonni (vuonna 2003) 3 137 euroon/tonni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kustannukset laskivat huolimatta siitä, että lähes kaikkien raaka-aineiden keskikustannukset nousivat huomattavasti (öljyn hinnan rajun nousun vuoksi). Nämä luvut osoittavat, että pyrkiessään välttämään liian suuren markkinaosuuden menettämistä, yhteisön tuotannonala ei pystynyt myyntihintojen avulla kattamaan kaikkia tuotantokustannuksiaan.
Taulukko 9
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso (1.7.2005-30.6.2006)
Painotettu keskihinta
(euroa/tonni)
2 891
2 865
2 929
2 819
Indeksi
100
99
101
98
Kustannusten painotettu keskiarvo
(euroa/tonni)
3 216
3 112
3 152
3 137
Indeksi (2003 = 100)
100
97
98
98
4.5 Kasvu
(63)
Yhteisön tuotannonala menetti tarkastelujakson aikana markkinaosuuttaan lievästi kasvavilla markkinoilla.
4.6 Työllisyys, tuottavuus ja palkat
(64)
Yhteisön tuotannonalan työllisyysaste pieneni 13 prosenttia vuoden 2003 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Vaikka keskipalkka työntekijää kohti nousi viisi prosenttia, toimintaa pyrittiin rationalisoimaan, ja tuottavuus työntekijää kohti kasvoi yhdeksän prosenttia. Näin ollen työvoimakustannukset tuotettua tonnia kohti alenivat neljän prosentin verran.
Taulukko 10
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso (1.7.2005-30.6.2006)
Työllisyys
2 263
2 112
2 027
1 978
Indeksi (2003 = 100)
100
93
90
87
Tuottavuus (tonnia työntekijää kohti)
78
83
82
85
Indeksi (2003 = 100)
100
106
104
109
Palkat (1 000 euroa)
138 876
132 916
129 098
127 375
Indeksi (2003 = 100)
100
96
93
92
Keskipalkka työntekijää kohti
61 362
62 922
63 669
64 407
Indeksi (2003 = 100)
100
103
104
105
Palkat tuotettua tonnia kohti
786
758
781
754
Indeksi (2003 = 100)
100
96
99
96
4.7 Kannattavuus ja sijoitetun pääoman tuotto
(65)
Myynnin kannattavuudella tarkoitetaan voittoa, joka on saatu asianomaisen tuotteen myynnistä yhteisössä. Sijoitetun pääoman tuotto laskettiin kokonaispääoman tuoton perusteella.
(66)
Kannattavuus ja sijoitetun pääoman tuotto tarkasteltavana olevan tuotteen myynnistä etuyhteydettömille asiakkaille yhteisössä on vuosien 2004 ja 2005 pienistä kohennuksista huolimatta pysynyt negatiivisena koko tarkastelujakson ajan. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla sekä kannattavuus että sijoitetun pääoman tuotto olivat erityisen alhaisella tasolla (kannattavuus - 11 prosenttia ja sijoitetun pääoman tuotto - 3,1 prosenttia), ja ne ovat vuoden 2005 jälkeen alentuneet entisestään.
Taulukko 11
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso (1.7.2005-30.6.2006)
Kannattavuus
-11,2 %
-8,6 %
-7,6 %
-11,3 %
Indeksi (2003 = 100)
- 100
-77
-68
- 101
Sijoitetun pääoman tuotto
-2,6 %
-2,1 %
-1,9 %
-3,1 %
Indeksi (2003 = 100)
- 100
-81
-75
- 118
4.8 Kassavirta
(67)
Kassavirran suuntaus oli heikkenevä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
Taulukko 12
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso (1.7.2005-30.6.2006)
Kassavirta (1 000 euroa)
35 305
34 690
21 980
15 128
Indeksi (2003 = 100)
100
98
62
43
4.9 Investoinnit ja pääoman saanti
Taulukko 13
2003
2004
2005
Tutkimusajanjakso (1.7.2005-30.6.2006)
Investoinnit (1 000 euroa)
21 745
18 131
16 772
17 724
Indeksi (2003 = 100)
100
83
77
82
(68)
PET-kalvon tuotantoon tehdyt investoinnit laskivat vuoden 2003 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana 18 prosenttia. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla investointien arvo nousi kuusi prosenttia vuoden 2005 tilanteesta, mutta investointien taso oli alhaisempi kuin vuonna 2003. Tutkimuksen aikana havaittiin, että investointeja tehtiin enimmäkseen tuotteen laadun parantamiseksi ja tuotantokapasiteetin säilyttämiseksi ennallaan.
(69)
Investointien alhainen taso selittyy pitkälti sillä, että yhteisön tuotannonalan emoyhtiöt eivät osoittaneet kiinnostusta investointeihin tai investointien takaamiseen kannattamattomissa toiminnoissa, kuten PET-kalvon tuotanto Euroopassa.
4.10 Polkumyyntimarginaalin suuruus ja elpyminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista
(70)
Polkumyyntimarginaalin merkittävyyden arvioinnissa otetaan huomioon, että voimassa on toimenpiteitä, joilla pyritään estämään vahingollinen polkumyynti. Kuten edellä on todettu, käytössä olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että yksi otokseen valituista vientiä harjoittavista tuottajista myy edelleen yhteisöön polkumyyntihinnoin. Vaikka havaittu polkumyyntimarginaali on merkittävä, sen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ei ollut huomattava, ottaen huomioon, että polkumyynnillä Intiasta tapahtuvan tuonnin ja tuonnin, jolla toimenpiteitä todettiin kierretyn, markkinaosuus oli yksi prosentti yhteisön kulutuksesta. Jindal varmasti osaltaan vaikutti yhteisön tuotannonalan tilanteen huononemiseen. Lisäksi on kuitenkin otettava huomioon, että vaikka Jindalin harjoittama tuonti jätettäisiin tarkastelun ulkopuolelle, yhteisön tuotannonala ei olisi pystynyt elpymään aiemmasta polkumyynnistä vuonna 2001 toteutetun polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen harjoitetun toimenpiteiden kiertämisen vuoksi (jota vastaan otettiin käyttöön toimenpiteitä vasta vuoden 2004 loppuun mennessä) sekä epäasianmukaisten sitoumusten vuoksi, jotka kumottiin vasta viime vuonna. On myös muistettava, että ennen toimenpiteiden kiertämisen estävän tullin käyttöönottoa ja sitoumusten kumoamista intialaisten yritysten polkumyynnillä tapahtuneeksi todetun tuonnin taso oli yli kolminkertainen verrattuna tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon.
5. Yhteisön markkinoiden tilannetta koskevat päätelmät
(71)
Yhteisön markkinoilla kulutetun PET-kalvon määrä kasvoi yhden prosentin samalla kun yhteisön tuotannonalan myynti väheni kaksi prosenttia.
(72)
Yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne huononi suurimassa osassa vahinkoa kuvaavista tekijöistä: tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste (- 4 prosenttia), myyntimäärät (- 2 prosenttia) ja arvo (- 5 prosenttia), markkinaosuus (- 2 prosenttiyksikköä), kassavirta ja kannattavuus, investointitoiminta ja sijoitetun pääoman tuotto.
(73)
Rakenneuudistustoimilla, joita yhteisön tuotannonala toteutti työvoiman osalta sekä kustannusleikkausten ja työntekijäkohtaisen tuottavuuden kasvun muodossa, ei pystytty kompensoimaan raaka-aineiden hintojen nousun vaikutusta tarkastelujaksolla. Tuotantokustannukset olivat korkeammat kuin myyntihinnat. Samaan aikaan Intiasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hinnat olivat alhaiset ja muiden maiden todettiin kiertäneen toimenpiteitä. Yhteisön tuotannonalaan kohdistunut paine johtui kuitenkin osittain Jindalin harjoittamasta tuonnista, jonka ei todettu tapahtuneen polkumyynnillä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja jonka osuus Intiasta suuntautuneesta PET-kalvon kokonaistuonnista oli noin 90 prosenttia.
(74)
Edellä esitetty huomioon ottaen yhteisön tuotannonalan tilanne on edelleen epävarma, ja polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäys mitä todennäköisimmin pahentaisi tilannetta.
D.4 VAHINGON JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(75)
Kuten edellä todettiin, yhteisön tuotannonalan tilanne on edelleen epävarma. Polkumyynnillä tapahtuva tuonti lisääntyy huomattavasti, jos polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kumotaan. Kuten edellä johdanto-osan 46 kappaleesta ilmenee, intialaiset viejät, joihin sovelletaan polkumyyntitullia, pystyvät nostamaan vientimääräänsä huomattavasti ja, kuten johdanto-osan 48 kappaleessa todetaan, osa PET-kalvon suurimmista vientimarkkinoista, ja etenkin PET-kalvon Yhdysvaltain markkinat, on suojattu korkeiden tariffien avulla.
(76)
Jos polkumyyntitulleja ei olisi käytössä, polkumyynnillä tapahtuva tuonti Intiasta aiheuttaisi huomattavia paineita yhteisön markkinoille. Sen vuoksi vahingon toistumisen todennäköisyydestä on selviä viitteitä.
(77)
Edellä esitetty huomioon ottaen, jos yhteisön tuotannonala joutuisi vastaamaan polkumyyntihinnoin Intiasta tapahtuvan tuonnin lisäykseen, tuotannonalan rahoitustilanne heikkenisi entisestään. Tällä perusteella päätellään, että Intiaa koskevien toimenpiteiden kumoaminen johtaisi mitä todennäköisimmin yhteisön tuotannonalalle aiheutuvan vahingon toistumiseen.
D.5 YHTEISÖN ETU
(78)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden säilyttäminen ennallaan vastoin yhteisön kokonaisetua.
(79)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, oliko yhteisön etua määritettäessä arvioitu kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat eli yhteisön tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien ja käyttäjien edut.
(80)
Toimenpiteiden käyttöönottoa ei alkuperäisessä tutkimuksessa pidetty yhteisön edun vastaisena. Koska tässä tarkastelussa analysoidaan tilannetta silloin, kun polkumyynnin vastaiset toimenpiteet ovat jo käytössä, voidaan arvioida myös sitä, onko nykyisillä toimenpiteillä asianomaisiin osapuoliin mahdollisesti kohtuuttoman kielteinen vaikutus.
(81)
Tällä perusteella tutkittiin, oliko vahingollisen polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, että tässä nimenomaisessa tapauksessa toimenpiteiden voimassa pitäminen ei ole yhteisön edun mukaista.
(82)
Jotta toimenpiteiden käyttöönoton tai siitä luopumisen todennäköisiä vaikutuksia olisi voitu arvioida, kaikilta asiaan liittyviltä osapuolilta, joita asian tiedettiin koskevan tai jotka ilmoittautuivat komissiolle, pyydettiin tietoja. Tämän vuoksi komissio lähetti kyselylomakkeet yhteisön tuotannonalalle, yhdeksälle etuyhteydettömälle tuojalle ja 23 käyttäjälle. Lisäksi komissio otti yhteyttä kaikkiin muihin tiedossa olleisiin yhteisön tuottajiin, jotka eivät toimittaneet tutkimuksessa tehtävää yhteistyötä varten pyydettyjä tuotantoonsa ja myyntiinsä liittyviä perustietoja.
1. Vaikutus yhteisön tuotannonalaan
(83)
On syytä muistaa, että yhteisön tuotannonalan tilanne on edelleen riskialtis, kuten johdanto-osan 58-74 kappaleessa todetaan.
(84)
Toimenpiteiden voimassaolon jatkumisen odotetaan lieventävän markkinoiden vääristymistä ja hinnankorostusten estymistä. Toimenpiteiden ansiosta yhteisön tuotannonala voisi säilyttää myyntimäärät vähintään nykyisellä tasolla ja hyödyntää suurtuotannon etuja.
(85)
Toisaalta jos polkumyyntitoimenpiteet kumottaisiin, on todennäköistä, että yhteisön tuotannonalan rahoitustilanteen kielteinen kehitys jatkuisi tai jopa pahenisi. Yhteisön tuotannonalaa haittaavat erityisesti alentuneista hinnoista johtuva tulonmenetys ja markkinaosuuden pienentyminen.
(86)
Polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen olisi siis yhteisön tuotannonalan edun mukaista.
2. Vaikutus tuojiin ja käyttäjiin
(87)
Vain yksi tuoja/käyttäjä ja neljä käyttäjää toimivat yhteistyössä tutkimuksessa ja toimittivat vastaukset kaikkiin kysymyksiin. Näiden yritysten osuus PET-kalvon kokonaiskulutuksesta yhteisössä on 16,3 prosenttia, ja ne ilmoittivat, että polkumyyntitullien voimassaolon jatkamisella ei olisi niihin suurta vaikutusta.
3. Yhteisön etua koskeva päätelmä
(88)
Kun otetaan huomioon kaikki edellä esitetyt seikat, voidaan päätellä, että toimenpiteiden käyttöönotolla ei olisi merkittävästi, jos lainkaan, kielteisiä vaikutuksia tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjien ja tuojien tilanteeseen.
(89)
Tämän perusteella todetaan, että sellaisia yhteisön etuun perustuvia pakottavia syitä, jotka estäisivät polkumyyntitoimenpiteiden jatkamisen, ei ole olemassa.
E. POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(90)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista aiotaan suositella. Lisäksi asetettiin määräaika, jonka kuluessa osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia ilmoitettujen tietojen johdosta.
(91)
Edellä esitettyjen tosiasioiden ja huomioiden perusteella todetaan perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti, että vain Jindaliin rajattu osittainen välivaiheen tarkastelu olisi päätettävä ja alkuperäisen tutkimuksen perusteella Jindalin valmistaman ja yhteisöön viemän PET-kalvon tuonnissa käyttöön otettu nollan prosentin polkumyyntitulli olisi säilytettävä ennallaan.
(92)
Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun osalta perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti ja edellä todetun perusteella Intiasta peräisin olevan PET-kalvon tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
Päätetään muun muassa Intiasta peräisin olevan, yleensä CN-koodeihin ex39206219 ja ex39206290 luokiteltavan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden osittainen välivaiheen tarkastelu siltä osin kuin kyseiset toimenpiteet koskevat vientiä harjoittavaa intialaista tuottajaa Jindal Poly Films Limited.
2 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli Intiasta peräisin olevan CN-koodeihin ex39206219 (Taric-koodit 3920621903, 3920621906, 3920621909, 3920621913, 3920621916, 3920621919, 3920621923, 3920621926, 3920621929, 3920621933, 3920621936, 3920621939, 3920621943, 3920621946, 3920621949, 3920621953, 3920621956, 3920621959, 3920621963, 3920621969, 3920621976, 3920621978 ja 3920621994) ja ex39206290 (Taric-koodit 3920629033 ja 3920629094) kuuluvan polyeteenitereftalaattikalvon tuonnissa.
2. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien tuotteiden vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:
Yritys
Lopullinen tulli
(%)
Taric-lisäkoodi
Ester Industries Limited
75-76, Amrit Nagar,
Behind South Extension Part-1,
New Delhi - 110 003,
Intia
17,3
A026
Flex Industries Limited
A-1, Sector 60,
Noida 201 301, (U.P.),
Intia
0,0
A027
Garware Polyester Limited
Garware House,
50-A, Swami Nityanand Marg,
Vile Parle (East),
Mumbai 400 057,
Intia
6,8
A028
Jindal Poly Films Limited
56 Hanuman Road,
New Delhi 110 001,
Intia
0,0
A030
MTZ Polyfilms Limited
New India Centre, 5th floor,
17 Co-operage Road,
Mumbai 400 039,
Intia
18,0
A031
Polyplex Corporation Limited
B-37, Sector-1,
Noida 201 301,
Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh,
Intia
0,0
A032
SRF Limited
Express Building 9-10 Bahadur Shah Zaraf Marg
New Delhi 110-002
Intia
3,5
A753
Kaikki muut yritykset
17,3
A999
3. Jos mikä tahansa osapuoli toimittaa komissiolle riittävän näytön siitä, että
-
se ei ole vienyt 1 kohdassa tarkoitettuja tavaroita 1 päivän huhtikuuta 1999 ja 31 päivän maaliskuuta 2000 sekä 1 päivän heinäkuuta 2005 ja 30 kesäkuuta 2006 välisinä aikoina,
-
se ei ole etuyhteydessä yhteenkään viejään tai tuottajaan, johon sovelletaan asetuksella (EY) No 366/2006 käyttöön otettuja toimenpiteitä, ja
-
se on vienyt asianomaisia tavaroita yhteisöön 1 päivän heinäkuuta 2005 ja 30 päivänä kesäkuuta 2006 välisenä aikana tai sillä on peruuttamaton sopimusvelvoite merkittävän tavaramäärän viemiseksi yhteisöön,
neuvosto voi yksinkertaisella enemmistöllä komission ehdotuksesta, jonka tämä on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan, muuttaa 2 kohtaa lisäämällä kyseisen osapuolen niiden yritysten luetteloon, joihin sovelletaan 2 kohdan taulukossa mainittuja polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä silloin, kun lopullinen tulli on 3,5 prosentin suuruinen painotettu keskimääräinen tulli.
4. Laajennetaan 2 kohdassa vahvistettu Intiasta peräisin olevaan tuontiin sovellettava lopullinen polkumyynnin jäännöstulli koskemaan samanlaisen polyeteenitereftalaattikalvon tuontia Brasiliasta ja Israelista (riippumatta siitä, onko sen alkuperämaaksi ilmoitettu Brasilia tai Israel) (Taric-koodit 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621977, 3920621992, 3920629031, 3920629092) lukuun ottamatta seuraavien tuottajien harjoittamaa tuontia:
Terphane Ltd BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, State of Pernambuco, Brasilia (Taric-lisäkoodi A569);
Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Israel (Taric-lisäkoodi A570);
Hanita Coatings Rural Cooperative Association Ltd, Kibbutz Hanita, 22885, Israel (Taric-lisäkoodi A691).
5. Tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä sovelletaan, jollei toisin säädetä.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Luxemburgissa 30 päivänä lokakuuta 2007.