NEUVOSTON ASETUS (ETY) N:o 2392/89,
annettu 24 päivänä heinäkuuta 1989,
viinien ja rypäleen puristemehun kuvausta ja esittelyä koskevista yleisistä säännöistä
EUROOPAN YHTEISÖJEN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon viinikaupan yhteisestä järjestämisestä 16 päivänä maaliskuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 822/87(1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1236/89(2), ja erityisesti sen 72 artiklan 1 kohdan ja 79 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen(3),
sekä katsoo, että
viinien ja rypäleen puristemehun kuvausta ja esittelyä koskevista yleisistä säännöistä 5 päivänä helmikuuta 1979 annettua neuvoston asetusta (ETY) N:o 355/79(4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1237/89(5), on muutettu olennaisesti useaan kertaan; selkeyden vuoksi olisi tehtävä koonnelma kyseisistä säännöksistä,
asetuksen (ETY) N:o 822/87 72 artiklassa annetaan tiettyjen viinien kuvausta erityistapauksissa koskevat tietyt säännöt ja säädetään kyseisen alan tuotteiden kuvausta ja esittelyä koskevien yleisten sääntöjen antamisesta,
kaiken kuvauksen ja esittelyn tarkoituksena olisi oltava niin täsmällisen ja riittävän tiedon esittäminen kuin on tarpeen mahdolliselle ostajalle ja näiden tuotteiden kaupan järjestämisestä ja valvonnasta vastaaville julkisille toimielimille kyseisten tuotteiden arvioimiseksi,
olisi yhdenmukaistettava niin pitkälle kuin mahdollista elintarvikkeiden ja erityisesti viinialan elintarvikkeiden kuvausta ja esittelyä koskevat yhteisön eri säännökset,
yhteisön viinien ja rypälemehun kuvauksen ja esittelyn säännöt perustuvat suuressa määrin jäsenvaltioiden aiemmin soveltamiin kansallisiin sääntöihin; nämä kansalliset säännöt perustuivat hyvin erilaisiin lähestymistapoihin; tietyt jäsenvaltiot pitivät tärkeimpänä oikean tiedon antamista kuluttajalle ja kaupan toimintavapautta, toiset taas pyrkivät sovittamaan nämä näkökohdat tarpeeseen suojella alueensa tuottajia kilpailun vääristymiseltä; näiden erilaisten lähestymistapojen yhteen sovittamiseksi niin pitkälle kuin mahdollista ja liian eroavien tulkintojen välttämiseksi on osoittautunut aiheelliseksi laatia riittävän kattavat kuvauksen säännöt; näiden sääntöjen tehokkuuden varmistamiseksi olisi lisäksi pidettävänä periaatteena, että niissä tai niiden soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä säädetyt merkinnät ovat ainoat viinien ja rypälemehujen kuvaukseen hyväksytyt,
on asianmukaista erottaa kuvauksen osalta toisistaan tuotteen tunnistamiseen välttämättömät pakolliset merkinnät ja tuotteen olennaiset ominaisuudet erittelevät ja sen laatua ilmaisevat vapaaehtoiset merkinnät; ongelman tärkeyden ja soveltamisalan laajuuden vuoksi olisi pyrittävä varmistamaan, että asianomaisille annettu tieto on mahdollisimman täydellistä ottaen huomioon jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden tavat ja perinteet sekä yhteisön lainsäädännön kehityksen,
eri tuotantoalojen tuotanto-olosuhteiden erityispiirteiden ja tiettyjen jäsenvaltioiden perinteiden vuoksi olisi säädettävä, että jäsenvaltiot voivat alueeltaan saatujen tuotteiden osalta tehdä pakollisiksi tietyt yhteisön säännöksissä vapaaehtoisiksi säädetyt merkinnät taikka kieltää tai rajoittaa niiden käyttöä; lisäksi olisi tarkennettava, että kunkin jäsenvaltion olisi tavaroiden vapaan liikkuvuuden varmistamiseksi hyväksyttävä muista jäsenvaltioista peräisin olevien ja alueellaan liikkeeseen laskettujen tuotteiden kuvaus, jos se on yhteisön säännösten mukainen ja tuottajajäsenvaltion tämän asetuksen mukaisesti hyväksymä,
kolmansiin maihin suuntautuvaan vientiin tarkoitettujen yhteisön viinien ja rypälemehujen kuvaamiseksi ja esittelemiseksi yhdenmukaisesti olisi säädettävä mahdollisuudesta laatia näille tuotteille täydentävät tai poikkeukselliset säännöt kolmannen maan lainsäädännön sitä edellyttäessä,
olisi määriteltävä ne tapaukset, joissa etikettiin merkitty koodi pullottajasta tai lähettäjästä on pakollinen, jotta vältyttäisiin aiheuttamasta kuluttajalle sekaannusta viinin todellisesta alkuperästä; olisi myös säädettävä tapauksista, joissa on mahdollista liiketoimien helpottamiseksi käyttää vapaaehtoisesti koodia pullottajaa ja lähettäjää koskevan tiedon antamiseksi,
kuluttajalle myytäväksi tarkoitettujen elintarvikkeiden merkintöjä, esillepanoa ja mainontaa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 18 päivänä joulukuuta 1978 annetussa neuvoston direktiivissä 79/112/ETY((6)), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 89/395/ETY((7)), säädetään kaikkien alkoholijuomien todellisen alkoholipitoisuuden pakollisen merkitsemisen periaatteen käyttöönotosta; tieto viinien ja rypälemehujen alkoholipitoisuudesta ja erityisesti niiden todellisesta alkoholipitoisuudesta on ilmeisesti tarpeellinen tuotteen laadun kuvaamiseksi päällysmerkinnöissä ja tällä tavoin kuluttajan valinnan helpottamiseksi; olisi siten säädettävä kyseisten tuotteiden todellisen alkoholipitoisuuden pakollisesta merkitsemisestä,
viinien ja rypälemehujen kuvaus olisi tehtävä kullakin yhteisön virallisella kielellä tavaroiden vapaan liikkuvuuden periaatteen noudattamiseksi koko yhteisön alueella; on kuitenkin tarpeen, että pakolliset merkinnät tehdään siten, että kuluttaja voi ymmärtää ne, vaikka ne ovat päällysmerkinnöissä kielellä, joka ei ole hänen maansa virallinen kieli; maantieteellisten yksiköiden nimet olisi merkittävä ainoastaan sen jäsenvaltion virallisella kielellä, jossa viini tai rypälemehu on tuotettu, jotta tällä tavoin kuvattu viini liikkuisi ainoastaan perinteisellä nimikkeellään; kreikankielisten merkintöjen ymmärtämisen erityisten vaikeuksien vuoksi, jotka johtuvat siitä, ettei niitä kirjoiteta latinalaisin kirjasimin, olisi sallittava näiden merkintöjen toistaminen yhdellä tai useammalla yhteisön virallisella kielellä,
viinin ja rypälemehun laadulle ovat ratkaisevia sen alueen luonnonolosuhteet, jolla näiden tuotteiden valmistuksen raaka-aineena käytettyjen viinirypäleiden viinitarha sijaitsee; viinin ja rypälemehun laadulle on ratkaiseva myös se viiniköynnöslajike, josta käytetyt rypäleet ovat peräisin, sekä rypäleiden satovuoden sääolosuhteet; merkintä viinitarhan paikannimestä tai sen maantieteellisen yksikön nimestä, jossa tämä paikka sijaitsee, sekä merkintä käytettyjen viinirypäleiden viiniköynnöslajikkeesta tai satovuodesta ovat erityisen tärkeitä tietoja tuotteen ostajalle; olisi laadittava säännöt näiden merkintöjen käytöstä viinien ja rypälemehujen kuvauksessa,
rehellisen kilpailun edellytysten luomiseksi eri viinien ja rypälemehujen välillä olisi kiellettävä näiden tuotteiden kuvauksessa ja esittelyssä sellaiset ainekset, jotka saattavat aiheuttaa sekaannusta tai väärinkäsityksiä niille ihmisille, joille tämä tieto on suunnattu; olisi säädettävä tällaisista kielloista erityisesti viinien ja rypälemehujen kuvauksessa käytettyjen merkkien osalta; viinialan tuotteen kuvauksessa käytettyjen maantieteellisten nimien suojaamiseksi tehokkaasti olisi poistettava käytöstä pöytäviinin, määritetyllä alueella tuotetun laatuviinin, jäljempänä tma-laatuviini, tai sellaisen tuontiviinin, jonka kuvauksesta on säädetty yhteisön säännöksissä, kuvauksessa käytetyn maantieteellisen nimen kanssa samoja sanoja sisältävät merkit, jos kyseisellä merkillä kuvattu tuote ei ole oikeutettu tällaiseen kuvaukseen,
liiallisen ankaruuden välttämiseksi olisi sallittava tietyissä tapauksissa siirtymäkauden ajan sellaisten viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1985 rekisteröityjen merkkien käyttö, jotka ovat samanlaisia tma-laatuviinin kuvauksessa käytettyä määritettyä aluetta pienemmän maantieteellisen yksikön taikka asetuksen (ETY) N:o 822/87 72 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun pöytäviinin kuvauksessa käytetyn maantieteellisen yksikön nimen kanssa,
yhdenmukaistamisen vuoksi olisi sovitettava paremmin yhteen myös viinialan valvontaviranomaisten tehtävät mainitun alan tuotteiden kuvauksesta ja esittelystä annettuja säännöksiä rikottaessa, ja
tässä asetuksessa tarkoitettujen tuotteiden kuvauksen osalta annettavissa säännöissä olisi samalla otettava huomioon näiden tuotteiden hyvän laadun säilymisen varmistaminen,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
I OSASTO KUVAUS
1 artikla
1. Tässä osastossa annetaan kuvauksen yleiset säännöt:
a) seuraaville yhteisöstä peräisin oleville tuotteille:
- koodiin CN 2204 kuuluvat tuotteet
ja
- tiivistetyt tai tiivistämättömät, asetuksen (ETY) N:o 822/87 liitteessä I olevan 2 ja 6 kohdan mukaiset rypälemehut, jotka kuuluvat koodiin CN ex 2009;
b) seuraaville kolmansista maista peräisin oleville ja perustamissopimuksen 9 ja 10 artiklassa säädetyt edellytykset täyttäville tuotteille:
- koodiin CN 2204 kuuluvat tuotteet,
- asetuksen (ETY) N:o 822/87 liitteessä I olevan 2 kohdan mukaiset rypälemehut, jotka kuuluvat koodiin CN ex 2009;
ja
- tiettyjen koodeihin CN 2009 ja 2204 kuuluvien ja kolmansista maista peräisin olevien tuotteiden määrittelemisestä 24 päivänä heinäkuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2391/89(8) 2 artiklan mukaiset tiivistetyt rypälemehut, jotka kuuluvat koodiin CN ex 2009.
Tätä osastoa ei kuitenkaan sovelleta:
- asetuksen (ETY) N:o 822/87 liitteessä I tarkoitettuihin väkeviin viineihin, kuohuviineihin, hiilihapotettuihin kuohuviineihin, helmeileviin viineihin ja hiilihapotettuihin helmeileviin viineihin, mukaan lukien laatukuohuviinit sekä määritetyillä alueilla tuotetut laatukuohuviinit, väkevät laatuviinit ja helmeilevät laatuviinit,
- asetuksen (ETY) N:o 2391/89 2 artiklassa tarkoitettuihin kuohuviineihin, hiilihapotettuihin kuohuviineihin, helmeileviin viineihin ja hiilihapotettuihin helmeileviin viineihin.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja sääntöjä sovelletaan kyseisten tuotteiden kuvaukseen:
a) päällysmerkinnöissä;
b) rekistereissä sekä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden kuljetuksen saateasiakirjoissa ja muissa yhteisön säännöksissä säädetyissä asiakirjoissa, jäljempänä viralliset asiakirjat, lukuun ottamatta tulliasiakirjoja;
c) kaupallisissa asiakirjoissa, erityisesti laskuissa ja lähetysilmoituksissa;
d) mainoksissa, jos tässä asetuksessa annetaan niitä koskeva erityissäännös.
3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja sääntöjä sovelletaan myyntiä varten hallussa pidettyihin tuotteisiin ja liikkeeseen laskettuihin tuotteisiin.
Jäsenvaltiot voivat kuitenkin vapauttaa velvollisuudesta soveltaa päällysmerkintöjen tietoja koskevia säännöksiä:
a) tuotteet, jotka on kuljetettu:
- kahden tai useamman laitoksen välillä,
- viinitarhojen ja viininvalmistuslaitosten välillä,
jotka sijaitsevat samalla paikallisella hallintoalueella;
b) sellaiset määrät rypälemehuja ja viinejä, jotka eivät ole suurempia kuin viisitoista litraa erää kohti ja jotka eivät ole myyntiin tarkoitettuja;
c) sellaiset määrät rypälemehuja ja viinejä, jotka on tarkoitettu tuottajan tai tämän työntekijöiden omaan käyttöön.
Kun toisen alakohdan a ja b alakohdassa tarkoitetut rypälemehut ja viinit on etiketöity, on käytettyjen etikettien oltava tämän asetuksen säännösten mukaiset.
I LUKU YHTEISÖSTÄ PERÄISIN OLEVIEN TUOTTEIDEN KUVAUS
A jakso Pöytäviinien kuvaus
A I: Päällysmerkinnät
2 artikla
1. Pöytäviinien päällysmerkintöjen kuvaukseen on merkittävä:
a) merkintä "pöytäviini", sanotun kuitenkaan rajoittamatta 3 kohdan i alakohdan toisen alakohdan soveltamista;
b) tiettyjen nesteiden pakkaamista valmispakkauksiin tilavuuden mukaan koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 19 päivänä joulukuuta 1974 annetun neuvoston direktiivin 75/106/ETY(9), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 88/316/ETY(10), mukaisen pöytäviinin nimellistilavuus;
c) kun kyseessä ovat:
- nimellistilavuudeltaan enintään kuudenkymmenen litran säiliöt, pullottajan nimi tai toiminimi sekä sen paikallisen hallintoalueen tai sen osan ja sen jäsenvaltion nimi, jossa tällä on päätoimipiste,
- muut säiliöt, lähettäjän nimi tai toiminimi sekä sen paikallisen hallintoalueen tai sen osan ja sen jäsenvaltion nimi, jossa tällä on päätoimipiste.
Kun viinin pullotus tai lähettäminen on tapahtunut muulla kuin edellä mainitulla paikallisella hallintoalueella tai sen osalla tai läheisellä paikallisella hallintoalueella, on tässä alakohdassa tarkoitettuihin merkintöihin lisättävä tarkentava merkintä siitä paikallisesta hallintoalueesta tai sen osasta, jossa toimitus tehtiin, ja jos se tehtiin toisessa jäsenvaltiossa, merkintä siitä;
d) kun kyseessä on:
i) lähettäminen toiseen jäsenvaltioon tai vienti, sen jäsenvaltion nimi, jonka alueella rypäleet on korjattu ja valmistettu viiniksi, jos molemmat toimenpiteet on tehty samassa jäsenvaltiossa;
ii) pöytäviini, joka on valmistettu viiniksi eri jäsenvaltiossa kuin mistä rypäleet on korjattu, ilmaisut "viini valmistettu... rypäleistä, jotka on korjattu..." täydennettynä merkinnällä kustakin jäsenvaltiosta;
iii) pöytäviini:
- joka on peräisin rypäleiden sekoituksesta tai useasta jäsenvaltiosta peräisin olevien tuotteiden leikkaamisesta,
tai
- joka on peräisin ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetun pöytäviinin ja ii alakohdassa tarkoitetun pöytäviinin sekoituksesta,
ilmaisut "sekoitus Euroopan yhteisön eri maiden viineistä";
e) asetuksen (ETY) N:o 822/87 liitteessä I olevan 13 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettujen pöytäviinien osalta merkintä "retsina";
f) Espanjasta punaviinejä ja valkoviinejä sekoittamalla saatujen viinien osalta merkintä "vino tinto de mezcla" Espanjan alueella;
g) todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina.
2. Pöytäviinien päällysmerkintöjen kuvaukseen voidaan lisäksi merkitä:
a) tarkennus kyseisen punaviinin, roseeviinin, valkoviinin tai Espanjassa pöytäpunaviinin ja pöytävalkoviinin sekoituksesta;
b) merkki 40 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti;
c) sellaisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön tai tällaisten ryhmittymän nimi tai toiminimi, joka on osallistunut kyseisen pöytäviinin jakeluun sekä sen paikallisen hallintoalueen tai sen osan nimi, jossa näillä on päätoimipiste;
d) virallisen toimielimen tai tätä tarkoitusta varten virallisesti hyväksytyn toimielimen yhdelle c alakohdassa tarkoitetuista henkilöistä tai henkilöryhmittymistä myöntämä merkintä, joka mahdollisesti lisää kyseisen pöytäviinin arvoa, jos tällaisesta merkinnästä on säädetty soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä tai niiden puuttuessa kyseisen jäsenvaltion säännöksissä;
e) kun kyseessä on pöytäviini, jota ei ole lähetetty toiseen jäsenvaltioon eikä viety, ja kun 1 kohdan d alakohdan ii ja iii alakohdassa säädettyjä edellytyksiä ei täytetä, se jäsenvaltio, jonka alueella rypäleet on korjattu ja viiniytetty;
f) tietyt muut analyyttiset tiedot kuin todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina, jos tästä merkinnästä on säädetty soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä;
g) kuluttajalle viinin käytöstä osoitettu suositus;
h) tarkennukset, jotka koskevat:
- tuotetyyppiä,
- pöytäviinin erityistä väriä,
jos näistä merkinnöistä on säädetty soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä tai niiden puuttuessa kyseisen jäsenvaltion säännöksissä. Näiden merkintöjen käyttö voidaan kuitenkin varata 3 kohdassa tarkoitetuille pöytäviineille;
i) e-kirjain, jos valmispakkaukset ovat direktiivin 75/106/ETY täyttöä koskevien säännösten mukaiset.
3. Asetuksen (ETY) N:o 822/87 72 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti kuvattujen pöytäviinien kuvaukseen voidaan lisäksi merkitä:
a) jäsenvaltiota pienemmän maantieteellisen yksikön nimi 4 artiklassa säädetyin edellytyksin;
b) yhden tai kahden viiniköynnöslajikkeen nimi 5 artiklassa säädetyin edellytyksin;
c) satovuosi 6 artiklassa säädetyin edellytyksin;
d) laadittavassa luettelossa olevaa pöytäviinin valmistustapaa koskevat tarkennukset; tässä luettelossa saa olla ainoastaan sellaiset merkinnät, joiden käytön edellytyksistä säädetään tuottajajäsenvaltion säännöksissä;
e) virallisen toimielimen tai tätä tarkoitusta varten virallisesti hyväksytyn toimielimen tietylle pöytäviinimäärälle myöntämä erityismerkintä, jos tähän merkintään on lisätty merkintä satovuodesta ja jos merkintä voidaan todistaa asianmukaisella asiakirjalla;
Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle ne merkinnät, jotka voidaan antaa niiden alueella pöytäviineille sekä tässä yhteydessä sovellettavat säännöt;
f) merkintä niiden pullotuksesta:
- joko sillä viinitilalla, jolta näihin viineihin käytetyt rypäleet on korjattu ja jolla ne on valmistettu viiniksi,
- tai viinitilaryhmittymässä,
- tai merkityllä tuotantoalueella sijaitsevassa yrityksessä, johon ne viinitilat, joilta rypäleet on korjattu, ovat liittyneet viinitilaryhmittymän jäseninä, ja joka on viiniyttänyt nämä rypäleet viiniksi;
g) sen viinitilan tai viinitilaryhmittymän nimi, jolta kyseinen pöytäviini on saatu ja joka on omiaan nostamaan tämän arvoa, jos tästä merkinnästä on säädetty soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä tai niiden puuttuessa kyseisen jäsenvaltion säännöksissä;
h) tiedot, jotka koskevat:
- kyseisen viinin historiaa, pullottajan yritystä tai viinin jakeluun osallistuneen luonnollisen henkilön, oikeushenkilön tai henkilöryhmittymän yritystä,
- viinin tuotantoon liittyviä luonnonolosuhteita tai teknisiä olosuhteita,
- tämän viinin vanhentamista,
jos näitä tietoja käytetään soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä säädetyin edellytyksin;
i) merkintä:
- "Landwein" entisestä Saksan liittotasavallasta peräisin oleville pöytäviineille,
- "vin de pays" Ranskasta tai Luxemburgista peräisin oleville pöytäviineille,
- "vino tipico" Italiasta peräisin oleville pöytäviineille, joko seuraavien merkintöjen yhteydessä tai niiden sijaan:
- "Landwein" Bolzanon provinssista peräisin oleville pöytäviineille,
- "vin de pays" Valle d'Aostan alueelta peräisin oleville pöytäviineille,
- "ïíïìáóßá êáôÜ ðáñÜäïóç" "ïßíïò ôïðéêüò" Kreikasta peräisin oleville pöytäviineille,
- "vino de la tierra" Espanjasta peräisin oleville pöytäviineille,
- "vinho regional" Portugalista peräisin oleville pöytäviineille tälle jäsenvaltiolle säädetyn siirtymäkauden toisen vaiheen alusta alkaen,
kun kyseiset tuottajajäsenvaltiot ovat määrittäneet niille käyttöä koskevat säännöt 4 artiklan 3 kohdassa esitettyjen edellytysten mukaisesti; jos näissä säännöissä säädetään myös valvontanumerosta, on numero mainittava.
Pöytäviineille, joita on kuvattu yhdellä edellisessä alakohdassa tarkoitetulla merkinnällä, ei merkintä "pöytäviini" ole pakollinen.
3 artikla
1. Edellä 2 artiklassa tarkoitetut merkinnät ovat ainoat pöytäviinien päällysmerkintöjen kuvauksessa hyväksytyt.
Kuitenkin:
- täydentäviä ja poikkeuksellisia sääntöjä voidaan antaa vientiin tarkoitetuille pöytäviineille, jos kolmannen maan lainsäädäntö sitä edellyttää,
- jäsenvaltiot voivat sallia alueellaan liikkeeseen lasketuille pöytäviineille dieettielintarvikkeita koskevien yhteisön säännösten täytäntöönpanoon asti näiden tuotteiden dieettikäyttöä koskevat merkinnät.
2. Jäsenvaltiot voivat alueeltaan saatujen pöytäviinien osalta tehdä pakollisiksi tietyt 2 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut merkinnät tai kieltää ne taikka rajoittaa niiden käyttöä.
3. Jokaisen jäsenvaltion on hyväksyttävä muista jäsenvaltioista peräisin olevien ja alueellaan liikkeeseen laskettujen pöytäviinien kuvaus, jos se on yhteisön säännösten mukainen ja hyväksytty tuottajajäsenvaltiossa tämän asetuksen mukaisesti.
4. Määritettävien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti koodia:
a) on käytettävä 2 artiklan 1 kohdan d alakohdan ii ja iii alakohdassa tarkoitettujen pöytäviinien päällysmerkinnöissä ilmoittamaan pullottajan ja lähettäjän päätoimipiste ja tarvittaessa pullotus- ja lähetyspaikkaa koskeva tieto;
b) on käytettävä pöytäviinin päällysmerkinnöissä ilmoittamaan erityisesti määritetyllä alueella tuotettuja laatuviinejä koskevista erityissäännöksistä 16 päivänä maaliskuuta 1987 annetun asetuksen (ETY) N:o 823/87(11), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella 2043/89(12), 3 artiklan mukaiseen määritetyn alueen nimeen osittain tai kokonaan viittaavaa tietoa; jäsenvaltiot voivat kuitenkin toteuttaa alueellaan muita aiheellisia toimenpiteitä sekaannuksen välttämiseksi kyseisen määritetyn alueen kanssa;
c) voidaan käyttää 2 artiklan 1 kohdan c alakohdassa tarkoitettuihin merkintöihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta a ja b alakohdan soveltamista, ja jos se jäsenvaltio, jonka alueella pöytäviini on pullotettu, tämän sallii. Käyttö edellyttää, että muun pöytäviinin jakeluun osallistuneen henkilön tai henkilöryhmittymän kuin pullottajan nimi tai toiminimi sekä sen paikallisen hallintoalueen tai sen osan nimi, jossa tällä henkilöllä tai ryhmittymällä on toimipiste, on etiketissä lyhentämättömänä.
5. Merkinnät:
- joita tarkoitetaan 2 artiklan 1 kohdassa, on tehtävä yhdellä tai useammalla yhteisön virallisella kielellä siten, että kuluttaja pystyy helposti ymmärtämään nämä merkinnät,
- joita tarkoitetaan 2 artiklan 2 ja 3 kohdassa, on tehtävä yhdellä tai useammalla yhteisön virallisella kielellä.
Ensimmäisestä alakohdasta poiketen:
a) merkintä:
- 2 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitetusta jäsenvaltiota pienemmästä maantieteellisestä yksiköstä,
- 2 artiklan 3 kohdan f alakohdassa tarkoitetusta pullotuksesta,
- 2 artiklan 3 kohdan g alakohdassa tarkoitetusta viinitilan tai viinitilaryhmittymän nimestä,
on tehtävä yhdellä alkuperäjäsenvaltion virallisella kielellä.
Nämä merkinnät voidaan:
- toistaa yhdellä tai useammalla yhteisön virallisella kielellä Kreikasta peräisin olevien pöytäviinien osalta,
tai
- tehdä ainoastaan toisella yhteisön virallisista kielistä, kun se on samanarvoinen virallisen kielen kanssa siinä alkuperäjäsenvaltion alueen osassa, jossa mainittu maatieteellinen yksikkö sijaitsee, jos nämä käytännöt ovat kyseisessä jäsenvaltiossa perinteisiä ja tavanomaisia;
b) 2 artiklan 3 kohdan i alakohdassa tarkoitetut merkinnät on tehtävä siinä olevien säännösten mukaisesti.
Tämä merkintä voidaan toistaa yhdellä tai useammalla yhteisön virallisella kielellä Kreikasta peräisin olevien pöytäviinien osalta;
c) voidaan päättää, että merkintä:
- 2 artiklan 2 kohdan h alakohdassa tarkoitetuista tarkennuksista, jotka koskevat tuotetyyppiä tai erityistä väriä,
- 2 artiklan 3 kohdan d alakohdassa tarkoitetuista tarkennuksista, jotka koskevat pöytäviinin valmistustapaa,
- 2 artiklan 3 kohdan h alakohdassa tarkoitetuista tiedoista, jotka koskevat viininviljelyn luonnonolosuhteita tai teknisiä olosuhteita tai pöytäviinin vanhentamista,
voidaan tehdä ainoastaan yhdellä alkuperäjäsenvaltion virallisella kielellä;
d) jäsenvaltiot voivat sallia, että:
- a alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tai b alakohdan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetut merkinnät jäsenvaltion alueella tuotettujen ja liikkeeseen laskettujen pöytäviinien osalta,
- muut ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut merkinnät, jäsenvaltion alueella liikkeeseen laskettujen pöytäviinien osalta,
tehdään lisäksi muulla kuin yhteisön virallisella kielellä, kun tämän kielen käyttö on perinteistä ja tavanomaista kyseisessä jäsenvaltiossa tai yhdessä sen alueen osassa.
Vientiin tarkoitettujen pöytäviinien kuvauksessa voidaan yksityiskohtaisilla säännöillä sallia muiden kielten käyttö.
4 artikla
1. Pöytäviinin päällysmerkintöjen kuvauksessa tarkoitetaan 2 artiklan 3 kohdan a alakohdassa mainitulla `jäsenvaltiota pienemmän maantieteellisen yksikön nimellä` seuraavien nimiä:
- paikallisalue tai paikallisalueet yhdistävä yksikkö,
- paikallinen hallintoalue tai sen osa,
- viininviljelyn osa-alue tai sen osa,
- muu alue kuin määritetty alue.
Ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut maantieteelliset yksiköt muodostavat tuotantoaloja asetuksen (ETY) N:o 822/87 72 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti.
2. Tuottajajäsenvaltiot voivat kieltää niiden alueelta saatujen ja asetuksen (ETY) N:o 822/87 72 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti kuvattujen pöytäviinien osalta 1 kohdassa tarkoitetun yhden tai useamman jäsenvaltiota pienemmän maantieteellisen yksikön nimen käytön.
3. Edellä 2 artiklan 3 kohdan i alakohdassa tarkoitetuissa käyttöä koskevissa säännöissä on säädettävä, että näitä merkintöjä on käytettävä yhdessä määritetyn maantieteellisen merkinnän kanssa, ja ne on varattava tiettyjä tuotanto-olosuhteita noudattaville pöytäviineille, erityisesti kun kyseessä ovat viiniköynnöslajikkeet, luonnollinen alkoholin vähimmäispitoisuus tilavuusprosentteina ja aistinvaraiset ominaisuudet.
Edellä mainituissa käyttöä koskevissa säännöissä voidaan kuitenkin sallia, että merkinnän "ïíïìáóßá êáôÜ ðáñÜäïóç", kun sitä on täydennetty merkinnällä "retsina", ei tarvitse välttämättä liittyä määritetyn maantieteellisen merkinnän käyttöön.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja nimiä voidaan käyttää pöytäviinin kuvauksessa, jos niitä ei rinnasteta:
- sellaisen toisen pöytäviinin tuotantoalueen nimeen, jolle kyseinen jäsenvaltio on myöntänyt yhden seuraavista merkinnöistä: "Landwein", "vin de pays", "vino tipico", "ïíïìáóßá êáôÜ ðáñÜäïóç", "ïßíïòôïðéêüò", "vino de la tierra" tai Portugalin säädetyn siirtymän toisen vaiheen alusta alkaen "vinho regional",
- sellaiseen tma-laatuviinin maantieteellisten nimikkeiden yhdistelmään, joka koostuu määritetyn alueen nimestä ja tarvittaessa yhdestä tai useammasta 13 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta nimestä,
- 26 artiklassa tarkoitettuun tuontiviinin kuvaukseen, ja jos sekaannusvaaran aiheuttaminen tma-laatuviinin tai tuontiviinin kanssa on pois suljettu.
On kuitenkin sallittua käyttää 31 päivään elokuuta 1991 pöytäviineistä seuraavia määritettyjen alueiden nimiä:
- Moselle luxembourgeoise,
- Puglie,
- Abruzzi,
- Sardegna,
- Romanga,
- Monferrato,
- Friuli,
- Ischia.
5 artikla
1. Edellä 2 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettu viiniköynnöslajikkeen nimen merkintä pöytäviinin kuvaukseen päällysmerkinnöissä voidaan tehdä ainoastaan, jos:
a) tämä lajike on asetuksen (ETY) N:o 822/87 13 artiklan mukaisesti laaditussa viiniköynnöslajikeluokituksessa suositeltavana tai hyväksyttynä lajikkeena siinä hallinnollisessa yksikössä, josta kyseisen pöytäviinin valmistukseen käytetyt rypäleet on korjattu;
b) lajike mainitaan nimellä, joka on:
- a alakohdassa tarkoitetun hallinnollisen yksikön viiniköynnöslajikeluokituksessa,
- tarpeen mukaan laadittavassa rinnakkaisilmaisuluettelossa; tässä luettelossa voidaan säätää, että annettua rinnakkaisilmaisua voidaan käyttää ainoastaan sellaisella tuotantoalalla tuotetun pöytäviinin kuvaukseen, jolla tämä käyttö on perinteistä ja tavanomaista;
c) kyseinen pöytäviini on peräisin mahdolliseen makeutukseen käytettyjä tuotteita lukuun ottamatta yksinomaan sellaisista lajikkeista peräisin olevista rypäleistä, joiden merkinnästä on säädetty;
d) tämä lajike määrittää kyseisen pöytäviinin ominaisuuksia;
e) se on liitetty kyseistä jäsenvaltiota pienemmän maantieteellisen yksikön merkintään 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti;
f) tämän lajikenimi ei aiheuta sekaannusta määritetyn alueen tai tma-laatuviinin tai tuontiviinin kuvauksessa käytetyn maantieteellisen yksikön kanssa.
2. Poiketen 1 kohdasta, ja jollei 7 artiklasta muuta johdu, voivat tuottajajäsenvaltiot sallia seuraavat merkinnät:
- kahden viiniköynnöslajikkeen nimet yhdelle pöytäviinille, jos tämä on kokonaisuudessaan peräisin merkityistä lajikkeista, lukuun ottamatta mahdolliseen makeuttamiseen käytettyjä tuotteita,
tai
- viiniköynnöslajikkeen nimi, jos vähintään 85 prosenttia kyseiseen tuotteeseen käytetyistä rypäleistä on saatu, kun on vähennetty mahdolliseen makeuttamiseen käytettyjen tuotteiden määrä, lajikkeista, joiden merkinnästä on säädetty, ja jos se on ratkaiseva kyseisen tuotteen ominaisuuksille,
tai
- sellaisen lajikkeen nimi, joka on luokiteltu väliaikaisesti hyväksytyksi viiniköynnöslajikkeiden luokittelua koskevista yleisistä säännöistä 24 päivänä heinäkuuta 1989 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2389/89(13) 11 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti, enintään viidentoista vuoden ajan tällaisesta luokittelusta, kun tämän lajikkeen merkitseminen oli kyseisessä jäsenvaltiossa perinteistä,
tai
- kyseisen jäsenvaltion määrittämän, enintään viisi vuotta kestävän ajanjakson ajan, jollei viiniköynnöslajikkeiden viljelysoveltuvuuden tutkimista koskevien yhteisön säännösten perusteella pidennetystä määräajasta muuta johdu, asetuksen (ETY) N:o 2389/89 13 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettu viiniköynnöslajikkeen nimi, jos:
- tämän lajikkeen viljely sallitaan rajatulla alueella,
- tämän lajikkeen viljelyn sallineet toimivaltaiset viranomaiset varmistavat mainitun asetuksen 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun valvonnan,
- tämän lajikkeen nimen merkintään etiketissä liitetään tämän lajikkeen viljelyn kokeellisen luonteen tarkentava merkintä.
6 artikla
1. Edellä 2 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitettu merkintä satovuodesta hyväksytään pöytäviinien päällysmerkinnöissä ainoastaan, jos kaikki kyseisen pöytäviinin valmistukseen käytetyt rypäleet on korjattu merkityn vuoden aikana.
2. Poiketen 1 kohdasta, ja jollei 7 artiklasta muuta johdu, voivat tuottajajäsenvaltiot sallia satovuoden merkitsemisen, jos vähintään 85 prosenttia kyseiseen pöytäviiniin käytetyistä rypäleistä on saatu, kun on vähennetty mahdolliseen makeuttamiseen käytettyjen tuotteiden määrä, sinä satovuonna korjatuista rypäleistä, jonka merkinnästä on säädetty.
7 artikla
Asetuksen (ETY) N:o 822/87 72 artiklan 3 kohdan ensimmäistä alakohtaa ja tämän asetuksen 5 artiklan 2 kohtaa ja 6 artiklan 2 kohtaa voidaan soveltaa samanaikaisesti ainoastaan, jos 85 prosenttia sekoituksesta peräisin olevasta pöytäviinistä on peräisin tuotantoalueelta, viiniköynnöslajikkeesta ja satovuodelta, jotka ovat kyseisen pöytäviinin kuvauksessa.
A II: Viralliset asiakirjat ja rekisterit
8 artikla
1. Pöytäviinien kuvaukseen on virallisiin asiakirjoihin merkittävä:
a) merkintä "vin de table" tai Espanjassa pöytäpunaviinin ja pöytävalkoviinin sekoituksesta saatujen pöytäviinien osalta merkintä "vino tinto de mezcla";
b) tarkennus siitä, onko kyseessä punaviini, roseeviini vai valkoviini ja Espanjan osalta pöytäpunaviinin vai pöytävalkoviinin sekoitus;
c) kun kyseessä on:
i) lähetys toiseen jäsenvaltioon tai vienti, sen jäsenvaltion nimi, jonka alueella rypäleet on korjattu ja viiniytetty, jos molemmat toimenpiteet on tehty samassa jäsenvaltiossa;
ii) pöytäviini, joka on valmistettu viiniksi eri jäsenvaltiossa kuin mistä rypäleet on korjattu, ilmaisut "viini valmistettu.......... rypäleistä, jotka on korjattu........." täydennettynä merkinnällä kustakin jäsenvaltiosta;
iii) pöytäviini:
- joka on peräisin rypäleiden sekoituksesta tai useasta jäsenvaltiosta peräisin olevien tuotteiden leikkaamisesta,
tai
- joka on peräisin ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetun pöytäviinin ja ii alakohdassa tarkoitetun pöytäviinin leikkaamisesta,
ilmaisu "sekoitus Euroopan yhteisön eri maiden viineistä";
d) asetuksen (ETY) N:o 822/87 liitteessä I olevan 13 kohdan kolmannessa alakohdassa tarkoitettujen pöytäviinien osalta merkintä "retsina".
2. Pöytäviinien kuvaukseen on virallisissa asiakirjoissa 2 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen ja jäljempänä lueteltujen merkintöjen lisäksi, jos se on tai sen on tarkoitus olla päällysmerkinnöissä, merkittävä:
a) satovuosi;
b) kyseistä jäsenvaltiota pienemmän maantieteellisen yksikön nimi;
c) yhden tai kahden viiniköynnöslajikkeen nimi;
d) valmistustapaa tai tuotetyyppiä koskevat tarkennukset, lukuun ottamatta jäännössokeripitoisuutta;
e) tapauksen mukaan "Landwein", "vin de pays", "vino tipico", "ïíïìáóßá êáôÜ ðáñÜäïóç" "ïßíïòôïðéêüò", "vino de la tierra" sekä Portugalille säädetyn siirtymäkauden toisen vaiheen alusta alkaen "vinho regional" tai vastaava merkintä yhdellä yhteisön virallisella kielellä;
f) viinintuotantoon liittyviä luonnonolosuhteita tai teknisiä olosuhteita koskevat erityiset tiedot.
9 artikla
1. Pöytäviinien kuvaukseen on tuottajien pitämissä rekistereissä merkittävä merkinnät, joita tarkoitetaan:
- 8 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa,
- 8 artiklan 2 kohdassa, jos niiden on tarkoitus olla päällysmerkinnöissä tai päällysmerkintöjen puuttuessa kuljetuksen saateasiakirjoissa.
2. Pöytäviinien kuvaukseen on muiden henkilöiden kuin tuottajien pitämissä rekistereissä merkittävä:
- 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut merkinnät,
- kuljetuksen saateasiakirjan numero ja sen laatimispäivämäärä.
A III: Kaupalliset asiakirjat
10 artikla
1. Kun pöytäviinille ei ole laadittu saateasiakirjaa, on 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen kaupallisten asiakirjojen kuvaukseen merkittävä:
- 8 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut merkinnät,
ja
- 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut merkinnät, jos ne ovat päällysmerkinnöissä.
2. Jos pöytäviinien kuvauksessa on kaupallisissa asiakirjoissa lisäksi 2 artiklassa tarkoitettuja merkintöjä, on niiden oltava 4-7 ja 40 artiklan mukaiset.
3. Jäsenvaltiot voivat sallia alueellaan liikkeeseen laskettujen pöytäviinien osalta 2 artiklassa tarkoitettujen merkintöjen tekemisen kaupallisiin asiakirjoihin koodilla. Koodin avulla valvonnasta vastaavan toimielimen on voitava nopeasti tunnistaa kyseisen pöytäviinin kuvaus.
B jakso Määritetyillä alueilla tuotettujen laatuviinien kuvaus
B I: Päällysmerkinnät
11 artikla
1. Tma-laatuviinien kuvaukseen on päällysmerkinnöissä merkittävä:
a) alueen nimi, jolta viini on peräisin;
b) yksi asetuksen (ETY) N:o 823/87 15 artiklan 7 kohdan ensimmäisen alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetuista merkinnöistä;
c) direktiivin 75/106/ETY mukainen tma-laatuviinin nimellistilavuus;
d) kun kyseessä ovat:
- säiliöt, joiden nimellistilavuus on enintään 60 litraa, pullottajan nimi tai toiminimi sekä sen paikallisen hallintoalueen tai sen osan ja sen jäsenvaltion nimi, jossa tällä on päätoimipiste,
- muut säiliöt, lähettäjän nimi ja toiminimi sekä sen paikallisen hallintoalueen tai sen osan ja sen jäsenvaltion nimi, jossa tällä on päätoimipiste.
Kun viinin pullotus tai lähettäminen on tapahtunut muulla kuin edellä mainitulla paikallisella hallintoalueella tai sen osalla taikka läheisellä paikallisella hallintoalueella, tässä alakohdassa tarkoitettuihin merkintöihin on liitettävä tarkentava merkintä siitä paikallisesta hallintoalueesta tai sen osasta, jossa toimitus tehtiin, ja jos se tehtiin toisessa jäsenvaltiossa, merkintä siitä;
e) kun kyseessä on lähettäminen toiseen jäsenvaltioon tai vienti, sen jäsenvaltion nimi, jonka osa määritetty alue on;
f) todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina.
2. Tma-laatuviinien päällysmerkintöjen kuvaukseen voidaan lisäksi merkitä:
a) tarkennus siitä, onko kyseessä punaviini, roseeviini vai valkoviini;
b) satovuosi 15 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti;
c) merkki 40 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti;
d) sellaisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön tai tällaisten ryhmittymän nimi tai toiminimi, joka on osallistunut kyseisen tma-laatuviinin jakeluun sekä sen paikallisen hallintoalueen tai sen osan nimi, jossa näillä on päätoimipiste;
e) virallisen toimielimen tai tätä tarkoitusta varten virallisesti hyväksytyn toimielimen yhdelle d alakohdassa tarkoitetuista henkilöistä tai henkilöryhmittymistä myöntämä merkintä, joka mahdollisesti lisää kyseisen tma-laatuviinin arvoa, jos tällaisesta merkinnästä on säädetty soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä tai niiden puuttuessa kyseisen jäsenvaltion säännöksissä;
f) alkuperäjäsenvaltion nimi, jos jäsenvaltion merkitsemisestä ei ole säädetty 1 kohdan e alakohdassa;
g) tietyt muut analyyttiset tiedot kuin todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina, jos tästä merkinnästä on säädetty soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä;
h) kuluttajalle viinin käytöstä osoitettu suositus;
i) perinteiset täydentävät merkinnät, jos niitä käytetään tuottajajäsenvaltion lainsäädännössä säädetyin edellytyksin ja ne sisällytetään laadittavaan luetteloon;
j) - yhteisön merkinnät "määritetyllä alueella tuotettu laatuviini" tai "tma-laatuviini", jos niitä ei ole merkitty 1 kohdan b alakohdan mukaisesti,
tai
- perinteinen ja tavanomainen erityismerkintä, jos sitä ei ole merkitty 1 kohdan b alakohdan mukaisesti;
k) tarkennukset, jotka koskevat:
- valmistustapaa,
- tuotetyyppiä,
- tma-laatuviinin erityistä väriä,
jos nämä merkinnät on määritelty yhteisön säännöksissä tai tuottajajäsenvaltiossa. Tällaisten merkintöjen käyttö voidaan kuitenkin kieltää sellaiselta määritetyltä alueelta peräisin olevien tma-laatuviinien kuvauksessa, jolla se ei ole perinteinen eikä tavanomainen niiden alkuperäalueella;
l) määritettyä aluetta pienemmän maantieteellisen yksikön nimi 13 artiklassa säädetyin edellytyksin;
m) sen viinitilan tai viinitilaryhmittymän nimi, jolta kyseinen tma-laatuviini on saatu, kun tämä on omiaan nostamaan sen arvoa, jos tästä merkinnästä on säädetty soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä tai niiden puuttuessa tuottajajäsenvaltion säännöksissä;
n) yhden tai kahden viiniköynnöslajikkeen nimi 14 artiklassa säädetyin edellytyksin;
o) virallisen toimielimen kyseiselle tma-laatuviinille myöntämä laadunvalvontanumero;
p) virallisen toimielimen tai tätä tarkoitusta varten virallisesti hyväksytyn toimielimen kyseiselle tma-laatuviinille myöntämä merkintä, jos se voidaan todistaa asianmukaisella asiakirjalla;
q) merkintä niiden pullotuksesta:
- joko sillä viinitilalla, jolta näihin viineihin käytetyt rypäleet on korjattu ja jolla ne on viiniytetty,
- tai viinitilaryhmittymässä,
- tai määritetyllä alueella tai sen välittömässä läheisyydessä sijaitsevassa yrityksessä, johon ne viinitilat, joilta rypäleet on korjattu, ovat liittyneet viinitilaryhmittymän jäseninä, ja joka on viiniyttänyt nämä rypäleet;
r) merkintä niiden pullotuksesta määritetyllä alueella, jos tämä merkintä on kyseisellä määritetyllä alueella perinteinen ja tavanomainen;
s) säiliön ja erän numero;
t) tiedot, jotka koskevat:
- kyseisen viinin historiaa, pullottajan yritystä tai viinin jakeluun osallistuneen luonnollisen henkilön, oikeushenkilön tai henkilöryhmittymän yritystä,
- viinin tuotantoon liittyviä luonnonolosuhteita tai teknisiä olosuhteita,
- tämän viinin vanhentamista,
jos näitä tietoja käytetään soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä säädetyin edellytyksin;
u) pieni e-kirjain, jos valmispakkaukset ovat direktiivin 75/106/ETY täyttöä koskevien säännösten mukaiset.
12 artikla
1. Edellä 11 artiklassa tarkoitetut merkinnät ovat ainoat tma-laatuviinien päällysmerkintöjen kuvauksessa hyväksytyt.
Kuitenkin:
- täydentäviä ja poikkeuksellisia sääntöjä voidaan säätää vientiin tarkoitetuille tma-laatuviineille, jos kolmannen maan lainsäädäntö sitä edellyttää,
- jäsenvaltiot voivat sallia alueellaan liikkeeseen lasketuille tma-laatuviineille dieettielintarvikkeita koskevien yhteisön säännösten täytäntöönpanoon asti näiden tuotteiden dieettikäyttöä koskevat merkinnät,
- jäsenvaltiot voivat sallia 11 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetun määritetyn alueen merkinnän liittämisen sellaisen isomman maantieteellisen yksikön nimeen, jonka osa kyseinen määritetty alue on, sen sijainnin tarkentamiseksi, jos sekä edellä mainitun määritetyn alueen nimen että mainitun maantieteellisen yksikön nimen käyttöä koskevia edellytyksiä noudatetaan.
2. Jäsenvaltiot voivat alueeltaan saatujen tma-laatuviinien osalta tehdä pakollisiksi tietyt tässä samassa kohdassa tarkoitetut merkinnät, lukuun ottamatta 11 artiklan 2 kohdan j alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettua merkintää tai kieltää ne taikka rajoittaa niiden käyttöä.
3. Jokaisen jäsenvaltion on hyväksyttävä muista jäsenvaltioista peräisin olevien ja alueellaan liikkeeseen laskettujen tma-laatuviinien kuvaus, jos se on yhteisön säännösten mukainen ja hyväksytty tuottajajäsenvaltiossa tämän asetuksen mukaisesti.
4. Määritettävien yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti koodia:
a) on käytettävä tma-laatuviinin päällysmerkinnöissä ilmoittamaan asetuksen (ETY) N:o 823/87 3 artiklan mukaiseen määritetyn alueen muuhun kuin kyseiselle tma-laatuviinille mahdollisesti käytettävään nimeen osittain tai kokonaan viittaavaa tietoa; jäsenvaltiot voivat kuitenkin määrätä alueelleen muita aiheellisia toimenpiteitä, jotta vältettäisiin sekaannus kyseisen määritetyn alueen kanssa;
b) voidaan käyttää 11 artiklan 1 kohdan d alakohdassa tarkoitettuihin merkintöihin, sanotun kuitenkaan rajoittamatta a alakohdan soveltamista, ja jos se jäsenvaltio, jonka alueella tma-laatuviini on pullotettu, tämän sallii. Käyttö edellyttää, että tma-laatuviinin jakeluun osallistuneen muun henkilön tai henkilöryhmittymän kuin pullottajan nimi tai toiminimi sekä se paikallinen hallintoalue tai sen osa, jossa tällä henkilöllä tai ryhmittymällä on toimipisteensä, on etiketissä lyhentämättömänä.
5. Merkinnät:
- joita tarkoitetaan 11 artiklan 1 kohdassa, on tehtävä yhdellä tai useammalla yhteisön virallisella kielellä siten, että kuluttaja pystyy helposti ymmärtämään nämä merkinnät,
- joita tarkoitetaan 11 artiklan 2 kohdassa, on tehtävä yhdellä tai useammalla yhteisön virallisella kielellä.
Ensimmäisestä alakohdasta poiketen:
a) merkintä on tehtävä yhdellä alkuperäjäsenvaltion virallisella kielellä.
- kyseisen tma-laatuviinin määritetyn alkuperäalueen nimestä,
- 11 artiklan 2 kohdan l alakohdassa tarkoitetusta maantieteellisestä yksiköstä, joka on pienempi kuin määritetty alue,
- 11 artiklan 2 kohdan m alakohdassa tarkoitetusta viinitilan tai viinitilaryhmittymän nimestä,
- 11 artiklan 2 kohdan q alakohdassa tarkoitetusta pullotuksesta,
Nämä merkinnät voidaan:
- toistaa yhdellä tai useammalla yhteisön virallisella kielellä Kreikasta peräisin olevien tma-laatuviinien osalta,
- tehdä ainoastaan toisella yhteisön virallisista kielistä, kun se on samanarvoinen virallisen kielen kanssa sillä alkuperäjäsenvaltion alueen osalla, jolla mainittu määritetty alue sijaitsee, jos tämän kielen käyttö on kyseisessä jäsenvaltiossa perinteistä ja tavanomaista;
b) yksi asetuksen (ETY) N:o 823/87 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitetuista perinteisistä erityismerkinnöistä voidaan tehdä ainoastaan mainitun kohdan mukaisesti käytetyllä virallisella kielellä.
Tämä merkintä voidaan toistaa yhdellä tai useammalla yhteisön virallisella kielellä Kreikasta peräisin olevien tma-laatuviinien osalta;
c) voidaan päättää, että merkintä:
- 11 artiklan 2 kohdan k alakohdassa tarkoitetuista tarkennuksista, jotka koskevat valmistustapaa, tuotetyyppiä tai erityistä väriä,
- 11 artiklan 2 kohdan t alakohdassa tarkoitetuista tiedoista, jotka koskevat viininviljelyn luonnonolosuhteita tai teknisiä olosuhteita ja tma-laatuviinin valmistusta tai vanhentamista,
voidaan tehdä ainoastaan yhdellä alkuperäjäsenvaltion virallisella kielellä;
d) jäsenvaltiot voivat sallia, että:
- a alakohdan ensimmäisessä ja toisessa luetelmakohdassa tai b alakohdan ensimmäisessä virkkeessä tarkoitetut merkinnät niiden alueella tuotettujen ja liikkeeseen laskettujen tma-laatuviinien osalta,
- muut ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut merkinnät niiden alueella liikkeeseen laskettujen tma-laatuviinien osalta,
tehdään lisäksi muulla kuin yhteisön virallisella kielellä, kun tämän kielen käyttö on perinteistä ja tavanomaista kyseisessä jäsenvaltiossa tai yhdessä osassa sen alueesta.
Vientiin tarkoitettujen tma-laatuviinien kuvausta koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä voidaan sallia muiden kielten käyttö.
13 artikla
1. Tma-laatuviinin päällysmerkintöjen kuvauksessa tarkoitetaan 11 artiklan 2 kohdan l alakohdassa mainitulla jäsenvaltiota pienemmän maantieteellisen yksikön nimellä seuraavien nimiä:
- paikallisalue tai paikallisalueet yhdistävä yksikkö,
- paikallinen hallintoalue tai sen osa,
- viininviljelyn osa-alue tai sen osa.
2. Tuottajajäsenvaltiot voivat myöntää tma-laatuviineille kyseistä määritettyä aluetta pienemmän maantieteellisen yksikön nimen, jos:
- tämä maantieteellinen yksikkö on hyvin rajattu,
- kaikki rypäleet, joista nämä viinit on saatu, ovat lähtöisin tästä yksiköstä.
3. Kun tma-laatuviini on lähtöisin tuotteista, jotka on saatu 1 kohdassa tarkoitetuista ja samalla määritetyllä alueella sijaitsevista eri maantieteellisistä yksiköistä, hyväksytään määritettyä aluetta täydentävänä merkintänä ainoastaan kaikki kyseiset viinialat kattava laajempi maantieteellinen yksikkö.
Tuottajajäsenvaltiot voivat kuitenkin, jollei 16 artiklasta muuta johdu, antaa luvan käyttää tma-laatuviinin kuvauksessa:
a) 1 kohdassa tarkoitettua maantieteellisen yksikön nimeä, kun tämä viini on makeutettu samalta määritetyltä alueelta saadulla tuotteella;
b) 1 kohdassa tarkoitettua maantieteellisen yksikön nimeä, kun tämä viini on peräisin rypäleiden, rypälemehujen, käymistilassa olevien uusien viinien taikka 31 päivään elokuuta 1991 sellaisesta maantieteellisestä yksiköstä peräisin olevien viinien, joiden nimen käytöstä kuvaukseen on säädetty, ja samalta määritetyltä alueelta mutta tämän yksikön ulkopuolelta saatujen tuotteiden sekoituksesta, jos vähintään 85 prosenttia kyseiseen tma-laatuviiniin käytetyistä rypäleistä on korjattu siitä maantieteellisestä yksiköstä, jonka nimellä viini on varustettu;
c) 1 kohdassa tarkoitettua maantieteellisen yksikön nimeä liitettynä sellaisen paikallisen hallintoalueen tai sen osan tai yhden paikallisen hallintoalueen nimeen, jonka alueelle tämä maantieteellinen yksikkö ulottuu, jos:
- tällainen säännös on ollut perinteinen ja tavanomainen ennen 1 päivää syyskuuta 1976 ja siitä on säädetty kyseisen jäsenvaltion säännöksissä,
ja
- laadittavassa luettelossa mainittavan paikallisen hallintoalueen tai sen osan tai yhden näistä nimeä käytetään edustavalla tavalla kaikista niistä paikallisista hallintoalueista, joiden alueelle tämä maantieteellinen yksikkö ulottuu.
Tuottajajäsenvaltioiden on laadittava luettelo c alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetuista paikallisten hallintoalueiden nimistä, ja niiden on toimitettava se komissiolle.
4. Määritetyn alueen nimeä ja 1 kohdassa tarkoitettua maantieteellisen yksikön nimeä ei voida myöntää:
- tma-laatuviinin ja kyseisen määritetyn alueen ulkopuolelta saadun tuotteen sekoituksesta syntyneelle viinille,
- kyseisen määritetyn alueen ulkopuolelta saadulla tuotteella makeutetulle tma-laatuviinille,
jolleivat nämä viinit ole asetuksen (ETY) N:o 823/87 6 artiklan 5 kohdan mukaisesti laadittavassa luettelossa.
14 artikla
1. Edellä 11 artiklan 2 kohdan n alakohdassa tarkoitettu viiniköynnöslajikkeen merkintä tma-laatuviinin kuvaukseen päällysmerkinnöissä voidaan tehdä ainoastaan, jos:
a) tämä lajike on jäsenvaltioiden asetuksen (ETY) N:o 823/87 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti laatimassa kunkin alueellaan tuotetun tma-laatuviinin tuotantoon soveltuvien viiniköynnöslajikkeiden luettelossa;
b) lajike mainitaan nimellä, joka on:
- kyseisen hallinnollisen yksikön viiniköynnöslajikeluokituksen suositeltavien tai hyväksyttyjen lajikkeiden luettelossa,
- tarvittaessa laadittavassa rinnakkaisilmaisuluettelossa; tässä luettelossa voidaan säätää, että annettua rinnakkaisilmaisua voidaan käyttää ainoastaan sellaisella tuotantoalalla tuotetun tma-laatuviinin kuvaukseen, jolla tämä käyttö on perinteistä ja tavanomaista;
c) kyseinen tma-laatuviini on peräisin mahdolliseen makeutukseen käytettyjä tuotteita lukuun ottamatta yksinomaan sellaisista lajikkeista peräisin olevista rypäleistä, joiden merkinnästä on säädetty;
d) tämä lajike määrittää kyseisen tma-laatuviinin ominaisuuksia;
e) tämän lajikkeen nimi ei aiheuta sekaannusta määritetyn alueen taikka toisen tma-laatuviinin tai tuontiviinin kuvauksessa käytetyn maantieteellisen yksikön kanssa.
2. Poiketen 1 kohdasta, ja jollei 16 artiklasta muuta johdu, voivat tuottajajäsenvaltiot sallia seuraavat merkinnät:
- kahden viiniköynnöslajikkeen nimet yhdestä ainoasta tma-laatuviinistä, jos tämä on kokonaisuudessaan peräisin merkityistä lajikkeista, lukuun ottamatta mahdolliseen makeuttamiseen käytettyjä tuotteita,
tai
- viiniköynnöslajikkeen nimi, jos vähintään 85 prosenttia kyseiseen tuotteeseen käytetyistä rypäleistä on peräisin, kun on vähennetty mahdolliseen makeuttamiseen käytettyjen tuotteiden määrä, lajikkeista, joiden merkinnästä on säädetty, ja jos se määrittää kyseisen tuotteen ominaisuuksia,
tai
- sellaisen lajikkeen nimi, joka on luokiteltu väliaikaisesti hyväksytyksi viiniköynnöslajikkeeksi asetuksen (ETY) N:o 2389/89 11 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti, enintään viidentoista vuoden ajan tällaisesta luokittelusta, kun tämän lajikkeen merkitseminen oli kyseisessä jäsenvaltiossa perinteistä,
tai
- kyseisen jäsenvaltion määrittämän, enintään viisi vuotta kestävän ajanjakson ajan, jollei viiniköynnöslajikkeiden viljelysoveltuvuuden tutkimista koskevien yhteisön säännösten perusteella pidennetystä määräajasta muuta johdu, asetuksen (ETY) N:o 2389/89 13 artiklan 2 kohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettu viiniköynnöslajikkeen nimi, jos:
- on kyse vitis vinifera -lajin lajikkeesta,
- tämän lajikkeen viljely sallitaan rajatulla alueella,
- tämän lajikkeen viljelyn sallineet toimivaltaiset viranomaiset varmistavat mainitun asetuksen 13 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun valvonnan,
- tämän lajikkeen nimeen etiketissä liitetään lajikkeen viljelyn kokeellisen luonteen tarkentava merkintä.
15 artikla
1. Edellä 11 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu merkintä satovuodesta hyväksytään tma-laatuviinien päällysmerkinnöissä ainoastaan, jos kaikki kyseisen tma-laatuviinin valmistukseen käytetyt rypäleet on korjattu merkityn vuoden aikana.
2. Poiketen 1 kohdasta, ja jollei 16 artiklasta muuta johdu, voivat tuottajajäsenvaltiot sallia satovuoden merkitsemisen, jos vähintään 85 prosenttia kyseiseen tma-laatuviiniin käytetyistä rypäleistä on lähtöisin, kun on vähennetty mahdolliseen makeuttamiseen käytettyjen tuotteiden määrä, sinä satovuonna korjatuista rypäleistä, jonka merkinnästä on säädetty.
16 artikla
Edellä 13 artiklan 3 kohdan toisen alakohdan a alakohtaa, 14 artiklan 2 kohdan toista luetelmakohtaa ja 15 artiklan 2 kohtaa voidaan soveltaa samanaikaisesti ainoastaan, jos 85 prosenttia sekoituksesta peräisin olevasta tma-laatuviinistä on peräisin määritettyä aluetta pienemmästä maantieteellisestä yksiköstä, viiniköynnöslajikkeesta ja satovuodelta, jotka ovat kyseisen viinin kuvauksessa.
B II: Viralliset asiakirjat ja rekisterit
17 artikla
1. Pöytäviinien kuvaukseen on virallisissa asiakirjoissa merkittävä:
a) merkintä "tma-laatuviini";
b) tarvittaessa yksi asetuksen (ETY) N:o 823/87 15 artiklan 7 kohdan ensimmäisen alakohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitetuista merkinnöistä;
c) määritetyn alueen nimi;
d) tarkennus siitä, onko kyseessä punaviini, roseeviini vai valkoviini;
e) lähetettäessä toiseen jäsenvaltioon tai vietäessä sen jäsenvaltion nimi, johon määritetty alue kuuluu.
2. Tma-laatuviinien kuvaukseen on virallisissa asiakirjoissa 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen ja jäljempänä lueteltujen merkintöjen lisäksi, jos ne ovat tai niiden on tarkoitus olla päällysmerkinnöissä, merkittävä:
a) satovuosi;
b) perinteinen laatua ilmaiseva erityismerkintä;
c) valmistustapaa, erityistä väriä tai tuotetyyppiä koskevat tarkennukset, lukuun ottamatta jäännössokeripitoisuutta;
d) määritettyä aluetta pienemmän maantieteellisen yksikön nimi;
e) yhden tai kahden viiniköynnöslajikkeen nimi;
f) viinintuotannon liittyviä luonnonolosuhteita tai teknisiä olosuhteita koskevat erityiset tiedot.
18 artikla
1. Tma-laatuviinien kuvaukseen on tuottajien pitämissä rekistereissä merkittävä merkinnät, joita tarkoitetaan:
- 17 artiklan 1 kohdan a, b, c ja d alakohdassa,
- 17 artiklan 2 kohdassa, jos niiden on tarkoitus olla päällysmerkinnöissä tai päällysmerkintöjen puuttuessa kuljetuksen saateasiakirjoissa.
2. Tma-laatuviinien kuvaukseen on muiden henkilöiden kuin tuottajien pitämissä rekistereissä merkittävä:
- 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut merkinnät,
- kuljetuksen saateasiakirjan numero ja sen laatimispäivämäärä.
B III: Kaupalliset asiakirjat
19 artikla
1. Kun tma-laatuviinille ei ole laadittu kuljetuksen saateasiakirjaa, on 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettuun kuvaukseen kaupallisissa asiakirjoissa merkittävä:
- 17 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut merkinnät,
ja
- 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut merkinnät, jos ne ovat päällysmerkinnöissä.
2. Jos tma-laatuviinien kuvauksessa kaupallisissa asiakirjoissa on lisäksi 11 artiklassa tarkoitettuja merkintöjä, on näiden oltava 13-16 ja 40 artiklan mukaiset.
3. Jäsenvaltiot voivat sallia alueellaan liikkeeseen laskettujen tma-laatuviinien osalta 11 artiklassa tarkoitettujen merkintöjen tekemisen kaupallisiin asiakirjoihin koodilla. Koodin avulla valvonnasta vastaavan toimielimen on nopeasti voitava tunnistaa kyseisen tma-laatuviinin kuvaus.
C jakso Muiden tuotteiden kuin pöytäviinien ja tma-laatuviinien kuvaus
C I: Päällysmerkinnät
20 artikla
1. Kun etiketöidään muita tuotteita kuin pöytäviinejä ja tma-laatuviinejä, on käytettäviin etiketteihin merkittävä:
a) tuotetyyppi käyttämällä:
- sellaisia yhteisön lainsäädännössä olevia määritelmiä, jotka kuvaavat kyseistä tuotetta kaikkein tarkimmin,
tai
- kyseisen jäsenvaltion alueella liikkuvien tuotteiden osalta muita kuin yhteisön säännöksissä määriteltyjä ja tässä jäsenvaltiossa perinteisesti ja tavanomaisesti käytettyjä merkintöjä;
b) kun kyseessä ovat:
- rypälemehu ja tiivistetty rypälemehu, tiheys,
- osittain käynyt rypälemehu ja käymistilassa oleva uusi viini, alkoholin todellinen pitoisuus tai kokonaispitoisuus tilavuusprosentteina tai toinen näistä kahdesta,
- muut viinit, alkoholin todellinen pitoisuus tai kokonaispitoisuus tilavuusprosentteina tai toinen näistä kahdesta;
c) direktiivin 75/106/ETY mukainen tma-laatuviinin nimellistilavuus;
d) kun kyseessä ovat:
- säiliöt, joiden nimellistilavuus on enintään 60 litraa, pullottajan nimi tai toiminimi sekä sen paikallisen hallintoalueen tai sen osan ja sen jäsenvaltion nimi, jossa tällä on päätoimipiste,
- muut säiliöt, lähettäjän nimi ja toiminimi sekä sen paikallisen hallintoalueen tai sen osan ja sen jäsenvaltion nimi, jossa tällä on päätoimipiste;
e) kun kyseessä on lähettäminen toiseen jäsenvaltioon tai vienti:
- viinien osalta sen jäsenvaltion nimi, jonka alueella rypäleet on korjattu ja viiniytetty, jos molemmat toimenpiteet on tehty samassa jäsenvaltiossa,
- rypälemehujen osalta sen jäsenvaltion nimi, jonka alueella rypäleet on korjattu ja valmistettu, jos molemmat toimenpiteet on tehty samassa jäsenvaltiossa,
f) kun kyseessä ovat viinit ja rypälemehut:
- jotka ovat syntyneet useammasta jäsenvaltiosta peräisin olevien tuotteiden leikkaamisesta, ilmaisu "Euroopan yhteisön eri jäsenvaltioiden tuotteista tehty",
- joita ei ole valmistettu, kun on kyse rypälemehuista, tai viiniytetty, kun on kyse viineistä, siinä jäsenvaltiossa, jossa käytetyt rypäleet on korjattu, merkintä "ETY";
g) yhteisön säännöksissä mahdollisesti säädetyt käyttörajoitukset.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden päällysmerkintöjen kuvaukseen voidaan lisäksi merkitä:
a) satovuosi;
b) sellaisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön tai tällaisten ryhmittymän nimi tai toiminimi, joka on osallistunut kyseisen tuotteen jakeluun, sekä sen paikallisen hallintoalueen tai sen osan nimi, jossa näillä on päätoimipiste;
c) kun tuotetta ei ole lähetetty toiseen jäsenvaltioon eikä viety ja kun 1 kohdan f alakohdassa säädettyjä edellytyksiä ei täytetä, sen jäsenvaltion nimi, jonka alueella rypäleet on korjattu ja valmistettu viiniksi;
d) pieni e-kirjain, jos valmispakkaukset ovat direktiivin 75/106/ETY täyttöä koskevien säännösten mukaiset;
e) 1 kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkintöjen lisäksi muut analyyttiset tiedot, jos tästä merkinnästä on säädetty soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä.
3. Kun osittain käynyt rypälemehu on tarkoitettu nautittavaksi, voidaan sen kuvaukseen päällysmerkinnöissä lisäksi merkitä:
a) 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti sen maantieteellisen yksikön nimi, josta tämä tuote on peräisin, jos pöytäviiniä koskevia, 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja edellytyksiä noudatetaan;
b) viiniköynnöslajikkeen nimi;
c) tarkennus siitä, onko tuote punaista, valkoista vai roseeta.
21 artikla
1. Edellä 20 artiklassa tarkoitetut merkinnät ovat ainoat muiden tuotteiden kuin pöytäviinien ja tma-laatuviinien päällysmerkinnöissä hyväksytyt. Soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä voidaan kuitenkin antaa lisäsäännöksiä vientiin tarkoitetuille muille tuotteille kuin pöytäviineille ja tma-laatuviineille, jos kolmansien maiden lainsäädännössä sitä edellytetään.
2. Jokaisen jäsenvaltion on hyväksyttävä sellaisten muiden tuotteiden kuin pöytäviinien ja tma-laatuviinien kuvaus, jotka ovat peräisin muista jäsenvaltioista ja jotka on laskettu liikkeeseen niiden alueella, jos se on yhteisön säännösten mukainen ja hyväksytty tuottajajäsenvaltiossa tämän asetuksen mukaisesti.
Jäsenvaltiot voivat kuitenkin:
- tehdä pakolliseksi, kun kyseessä ovat muut niiden alueelta saadut tuotteet kuin pöytäviinit ja tma-laatuviinit, tietyt 20 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetut merkinnät tai kieltää ne taikka rajoittaa niiden käyttöä,
- sallia alueellaan liikkeeseen lasketuille rypälemehuille dieettielintarvikkeita koskevien yhteisön säännösten täytäntöönpanoon asti näiden tuotteiden dieettikäyttöä koskevat merkinnät.
3. Edellä 20 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitettu merkintä satovuodesta voidaan muun tuotteen kuin pöytäviinin tai tma-laatuviinin kuvaamiseksi tehdä päällysmerkintöihin ainoastaan, jos kyseiseen tuotteen valmistukseen käytetyt rypäleet on korjattu merkityn vuoden aikana.
Edellä 20 artiklan 3 kohdan b alakohdassa tarkoitettu merkintä viiniköynnöslajikkeesta voidaan muun tuotteen kuin pöytäviinin tai tma-laatuviinin kuvaamiseksi tehdä päällysmerkintöihin ainoastaan, jos 5 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja vastaavia edellytyksiä noudatetaan.
4. Muiden tuotteiden kuin pöytäviinien ja tma-laatuviinien päällysmerkintöjen kuvauksessa:
- on tehtävä 20 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut merkinnät yhdellä tai useammalla yhteisön virallisella kielellä siten, että kuluttaja pystyy helposti ymmärtämään nämä merkinnät,
- on tehtävä 20 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut merkinnät yhdellä tai useammalla yhteisön virallisella kielellä.
Jäsenvaltiot voivat sallia alueellaan liikkeeseen laskettujen pöytäviinien merkintöjen tekemisen lisäksi muulla kuin yhteisön virallisella kielellä, kun tämän kielen käyttö on perinteistä ja tavanomaista kyseisessä jäsenvaltiossa tai yhdessä osassa sen alueesta.
Muiden vientiin tarkoitettujen tuotteiden kuin pöytäviinien ja tma-laatuviinien kuvauksessa voidaan hyväksyä muiden kielten käyttö soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä.
C II: Viralliset asiakirjat ja rekisterit
22 artikla
1. Muiden tuotteiden kuin pöytäviinien tai tma-laatuviinien kuvaukseen on virallisissa asiakirjoissa merkittävä:
a) tarkennus siitä, onko tuote punaista, valkoista vai roseeta;
b) tuotetyyppi käyttämällä:
- yhteisön lainsäädännössä olevia ja kyseistä tuotetta kaikkein tarkimmin kuvaavia määritelmiä,
tai
- kyseisen jäsenvaltion alueella liikkuvien tuotteiden osalta muita kuin yhteisön säännöksissä määriteltyjä ja tässä jäsenvaltiossa perinteisesti ja tavanomaisesti käytettyjä merkintöjä;
c) kun kyseessä on lähettäminen toiseen jäsenvaltioon tai vienti:
- viineille sen jäsenvaltion nimi, jonka alueella rypäleet on korjattu ja viiniytetty, jos molemmat toimenpiteet on tehty samassa jäsenvaltiossa,
- rypälemehuille sen jäsenvaltion nimi, jonka alueella rypäleet on korjattu ja valmistettu, jos molemmat toimenpiteet on tehty samassa jäsenvaltiossa;
d) kun kyseessä ovat viinit ja rypälemehut:
- jotka ovat peräisin jäsenvaltiosta peräisin olevien tuotteiden leikkaamisesta, ilmaisu "Euroopan yhteisön eri jäsenmaiden tuotteista tehty",
- joita ei ole valmistettu, kun on kyse rypälemehuista, tai viiniytetty, kun on kyse viineistä, siinä jäsenvaltiossa, jossa käytetyt rypäleet on korjattu, merkintä "ETY".
2. Muiden tuotteiden kuin pöytäviinien tai tma-laatuviinien kuvaukseen on virallisissa asiakirjoissa merkittävä lisäksi:
a) pöytäviiniksi jalostamiseen tarkoitettujen tuotteiden sekä pöytäviinin valmistukseen soveltuvien viinien osalta 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut merkinnät;
b) tma-laatuviiniksi jalostamiseen tarkoitettujen tuotteiden osalta 17 artiklan 1 kohdan c alakohdassa ja tarvittaessa 17 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 2 kohdassa tarkoitetut merkinnät;
c) muiden tuotteiden osalta 20 artiklan 2 kohdan a ja c alakohdassa ja 3 kohdassa tarkoitetut merkinnät,
jos ne ovat tai niiden on tarkoitus olla tämän kohdan a ja b alakohdassa tarkoitetuista tuotteista peräisin olevien pöytäviinien ja tma-laatuviinien päällysmerkinnöissä tai tämän kohdan c alakohdassa tarkoitettujen tuotteiden päällysmerkinnöissä.
23 artikla
1. Muiden tuotteiden kuin pöytäviinien tai tma-laatuviinien kuvaukseen on tuottajien pitämissä rekistereissä merkittävä:
- merkinnät, joita tarkoitetaan 22 artiklan 1 kohdan a ja b alakohdassa,
- merkinnät, joita tarkoitetaan 22 artiklan 2 kohdassa, jos niiden on tarkoitus olla päällysmerkinnöissä tai päällysmerkintöjen puuttuessa kuljetuksen saateasiakirjoissa.
2. Näiden tuotteiden kuvaukseen on muiden henkilöiden pitämissä rekistereissä merkittävä:
- 22 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut merkinnät,
- kuljetuksen saateasiakirjan numero ja sen laatimispäivämäärä.
C III: Kaupalliset asiakirjat
24 artikla
1. Jos muulle tuotteelle kuin pöytäviinille tai tma-laatuviinille ei ole laadittu kuljetuksen saateasiakirjaa, on 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen kaupallisten asiakirjojen kuvauksessa oltava ainakin 22 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut merkinnät.
2. Jos mainitaan lisäksi satovuosi tai viiniköynnöslajike, on nämä merkinnät tehtävä 21 artiklan 3 kohdan mukaisesti.
3. Jos rypälemehujen, osittain käyneiden rypälemehujen, pöytäviiniksi jalostettavaksi tarkoitettujen käymistilassa olevien uusien viinien sekä pöytäviinin valmistukseen soveltuvien viinien kuvauksessa kaupallisissa asiakirjoissa on lisäksi 2 artiklassa tarkoitetut merkinnät, on näiden oltava 4-7 ja 40 artiklan mukaiset.
4. Jos rypälemehujen, osittain käyneiden rypälemehujen, pöytäviiniksi jalostettavaksi tarkoitettujen käymistilassa olevien uusien viinien kuvauksessa kaupallisissa asiakirjoissa on lisäksi 11 artiklassa tarkoitetut merkinnät, on näiden oltava 13-16 ja 40 artiklan mukaiset.
5. Edellä 3 ja 4 kohdassa tarkoitettujen kaupallisissa asiakirjoissa olevien merkintöjen on oltava kuljetuksen saateasiakirjojen mukaiset.
6. Jäsenvaltiot voivat sallia alueellaan liikkeeseen laskettujen muiden tuotteiden kuin pöytäviinien ja tma-laatuviinien osalta 20 artiklassa tarkoitettujen merkintöjen tekemisen kaupallisiin asiakirjoihin koodilla. Koodin avulla valvonnasta vastaavan toimielimen on voitava nopeasti tunnistaa kyseisen pöytäviinin kuvaus.
II LUKU KOLMANSISTA MAISTA PERÄISIN OLEVIEN TUOTTEIDEN KUVAUS
A jakso Päällysmerkinnät
25 artikla
1. Niiden nautittavaksi tarkoitettujen tuontiviinien päällysmerkintöjen kuvaukseen, jotka eivät ole 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa luettelossa, on merkittävä:
a) merkintä "viini";
b) direktiivin 75/106/ETY mukainen tuontiviinin nimellistilavuus;
c) kun nämä viinit:
- on pantu yhteisössä nimellistilavuudeltaan enintään 60 litran säiliöihin, pullottajan nimi tai toiminimi sekä sen jäsenvaltion paikallisen hallintoalueen tai sen osan ja sen jäsenvaltion nimi, jossa tällä on päätoimipiste. Jos pullotus on tapahtunut muulla kuin edellä mainitulla paikallisella hallintoalueella tai sen osalla tai viereisellä paikallisella hallintoalueella, pullottajan päätoimipisteen merkintään on liitettävä merkintä, joka tarkentaa pullotuksen paikallisen hallintoalueen ja sen osan, ja jos pullotus on tapahtunut toisessa jäsenvaltiossa, merkintä siitä,
- on pantu yhteisön ulkopuolella nimellistilavuudeltaan enintään 60 litran säiliöihin, maahantuojan nimi tai toiminimi sekä sen paikallisen hallintoalueen tai sen osan nimi, jossa tällä on päätoimipiste,
- on pantu muihin säiliöihin:
- maahantuojan nimi ja toiminimi sekä sen paikallisen hallintoalueen tai sen osan ja sen jäsenvaltion nimi, jossa tällä on päätoimipiste,
tai
- jos maahantuoja ja lähettäjä eivät ole sama henkilö, lähettäjän nimi ja toiminimi sekä sen paikallisen hallintoalueen tai sen osan ja sen jäsenvaltion nimi, jossa tällä on päätoimipiste;
d) kolmas alkuperämaa, sellaisena kuin se on mainittu viinien, viinirypälemehujen ja rypälemehujen tuonnin yleisistä säännöistä 24 päivänä heinäkuuta 1989 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2390/89(14) tarkoitetuissa asiakirjoissa, jotka seuraavat kyseisen viinin mukana sitä tuotaessa;
e) todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen viinien päällysmerkintöjen kuvaukseen voidaan lisäksi merkitä:
a) tarkennus siitä, onko kyseessä punaviini, roseeviini vai valkoviini;
b) merkki 40 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti;
c) sellaisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön tai tällaisten ryhmittymän nimi tai toiminimi, joka on osallistunut kyseisen tuontiviinin jakeluun sekä se paikallinen hallintoalue tai sen osa, jossa näillä on päätoimipiste;
d) tietyt muut analyyttiset tiedot kuin todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina, jos tästä merkinnästä on säädetty soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä;
e) kuluttajalle viinin käytöstä osoitettu suositus;
f) tiedot, jotka koskevat:
- kyseisen viinin historiaa, pullottajan yritystä tai viinin jakeluun osallistuneen luonnollisen henkilön, oikeushenkilön tai henkilöryhmittymän yritystä,
- viinin tuotantoon liittyviä luonnonolosuhteita tai teknisiä olosuhteita,
- tämän viinin vanhentamista,
jos näitä tietoja käytetään soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä säädetyin edellytyksin;
g) virallisen toimielimen tai tätä tarkoitusta varten virallisesti hyväksytyn toimielimen yhdelle c alakohdassa tarkoitetuista henkilöistä tai henkilöryhmittymistä myöntämä merkintä, joka mahdollisesti lisää kyseisen tuontiviinin arvoa, jos tällaisesta merkinnästä on säädetty yhteisön soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä tai niiden puuttuessa kolmannen maan säännöksissä;
h) pieni e-kirjain, jos valmispakkaukset ovat direktiivin 75/106/ETY täyttöä koskevien säännösten mukaiset;
i) tuotetyyppiä koskevat tarkennukset, jos näistä merkinnöistä on säädetty yhteisön soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä.
26 artikla
1. Niiden nautittavaksi tarkoitettujen tuontiviinien päällysmerkintöjen kuvaukseen, jotka on kuvattu maantieteellisellä merkinnällä ja jotka ovat laadittavassa luettelossa, on merkittävä:
a) kyseisen kolmannessa maassa sijaitsevan maantieteellisen yksikön nimi 29 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti;
b) direktiivin 75/106/ETY mukaisen tuontiviinin nimellistilavuus;
c) kun nämä viinit on:
- pantu yhteisössä säiliöihin, joiden nimellistilavuus on enintään 60 litraa, pullottajan nimi tai toiminimi sekä sen paikallisen hallintoalueen tai sen osan ja sen jäsenvaltion nimi, jossa tällä on päätoimipiste. Jos viinin pullotus on tapahtunut muulla kuin yllä mainitulla paikallisella hallintoalueella tai sen osassa tai läheisellä paikallisella hallintoalueella, pullottajan päätoimipisteen merkintään on lisättävä tarkentava merkintä siitä paikallisesta hallintoalueesta tai sen osasta, jossa toimitus tehtiin, ja jos pullotus on tapahtunut toisessa jäsenvaltiossa, merkintä siitä;
- pantu yhteisön ulkopuolella säiliöihin, joiden nimellistilavuus on enintään 60 litraa, maahantuojan nimi tai toiminimi sekä sen paikallisen hallintoalueen tai sen osan ja sen jäsenvaltion nimi, jossa tällä on päätoimipiste,
- pantu muihin säiliöihin:
- maahantuojan nimi ja toiminimi sekä sen paikallisen hallintoalueen tai sen osan ja sen jäsenvaltion nimi, jossa tällä on päätoimipiste,
tai
- jos maahantuoja ja lähettäjä eivät ole sama henkilö, lähettäjän nimi ja toiminimi sekä sen paikallisen hallintoalueen tai sen osan ja sen jäsenvaltion nimi, jossa tällä on päätoimipiste;
d) kolmas alkuperämaa, sellaisena kuin se on mainittu asetuksessa (ETY) N:o 2390/89 tarkoitetuissa asiakirjoissa, jotka seuraavat kyseisen viinin mukana sitä tuotaessa;
e) todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina.
Tässä luettelossa on ainoastaan sellaisia tuontiviinejä, joista jokaisen tuotanto-olosuhteet on tunnustettu tma-laatuviinin ja maantieteellisellä merkinnällä varustetun pöytäviinin tuotanto-olosuhteita vastaaviksi.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen viinien päällysmerkintöjen kuvaukseen voidaan lisäksi merkitä:
a) merkintä "viini" yksinään tai liitettynä tarkennukseen siitä, onko kyseessä punaviini, roseeviini vai valkoviini;
b) muun kuin 1 kohdassa tarkoitetussa luettelossa olevan maantieteellisen yksikön nimi 29 artiklassa säädetyin edellytyksin;
c) merkinnät:
- jotka on liitetty maantieteelliseen merkintään kyseisen viinin alueellisen ominaislaadun korostamiseksi,
tai
- jotka koskevat ensiluokkaista laatua,
jos näistä on säädetty viinin kolmannen alkuperämaan sisämarkkinoille tämän maan kansallisilla säännöksillä ja jos ne ovat yhteisön hyväksymiä;
d) yhden tai kahden viiniköynnöslajikkeen nimi 30 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti;
e) satovuosi 31 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti;
f) tietyt muut analyyttiset tiedot kuin todellinen alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina, jos tästä merkinnästä on säädetty soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä;
g) merkki 40 artiklassa säädettyjen edellytysten mukaisesti;
h) sellaisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön tai tällaisten ryhmittymän nimi tai toiminimi, joka on osallistunut tuontiviinin jakeluun, sekä sen paikallisen hallintoalueen tai sen osan nimi, jossa näillä on päätoimipiste;
i) kuluttajalle viinin käytöstä osoitettu suositus;
k) tarkennukset, jotka koskevat:
- valmistustapaa,
- tuotetyyppiä,
- tma-laatuviinin erityistä väriä,
jos näistä merkinnöistä on säädetty yhteisön soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä tai kolmannen alkuperämaan säännöksissä. Tällaisten merkintöjen käyttö voidaan kuitenkin kieltää tiettyjen tuontiviinien kuvauksessa, jos ne eivät ole perinteisiä ja saattavat aiheuttaa sekaannusta viinin lajista ja alkuperästä;
l) sen viinitilan tai viinitilaryhmittymän nimi, jolta kyseinen viini on saatu, kun merkintä on omiaan nostamaan sen arvoa, jos tästä merkinnästä on säädetty kolmannen alkuperämaan säännöksissä;
m) virallisen toimielimen kyseiselle viinille myöntämä laadunvalvontanumero;
n) virallisen toimielimen tai tätä tarkoitusta varten virallisesti hyväksytyn toimielimen kyseiselle viinille myöntämä erityismerkintä, jos merkintä voidaan todistaa asianmukaisella asiakirjalla;
o) merkintä niiden pullotuksesta:
- joko sillä viinitilalla, jolla näihin viineihin käytetyt rypäleet on korjattu ja viiniytetty,
- tai viinitilaryhmittymässä,
- tai sillä merkityllä tuotantoalueella tai tämän välittömässä läheisyydessä sijaitsevassa yrityksessä, johon ne viinitilat, joilta rypäleet on korjattu, ovat liittyneet viinitilaryhmittymän jäseninä, ja joka on viiniyttänyt nämä rypäleet;
p) tiedot, jotka koskevat:
- kyseisen viinin historiaa, pullottajan yritystä tai viinin jakeluun osallistuneen luonnollisen henkilön, oikeushenkilön tai henkilöryhmittymän yritystä,
- viinin tuotantoon liittyviä luonnonolosuhteita tai teknisiä olosuhteita,
- tämän viinin vanhentamista,
jos näitä tietoja käytetään soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä säädetyin edellytyksin;
q) virallisen toimielimen tai tätä tarkoitusta varten virallisesti hyväksytyn toimielimen yhdelle h alakohdassa tarkoitetuista henkilöistä tai henkilöryhmittymistä myöntämä merkintä, joka mahdollisesti lisää kyseisen tuontiviinin arvoa, jos tällaisesta merkinnästä on säädetty yhteisön soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä tai niiden puuttuessa kolmannen alkuperävaltion säännöksissä;
r) pieni e-kirjain, jos valmispakkaukset ovat direktiivin 75/106/ETY täyttöä koskevien säännösten mukaiset;
s) säiliön ja erän numero.
27 artikla
1. Kun etiketöidään muita tuontituotteita kuin 25 ja 26 artiklassa tarkoitettuja viinejä, on käytettäviin etiketteihin merkittävä:
a) tuotetyyppi käyttämällä yhteisön lainsäädännössä olevia ja kyseistä tuotetta kaikkein tarkimmin kuvaavia määritelmiä;
b) kun kyseessä ovat:
- rypälemehu ja tiivistetty rypälemehu, tiheys,
- viini, alkoholin todellinen pitoisuus tai kokonaispitoisuus tilavuusprosentteina tai toinen näistä kahdesta;
c) direktiivin 75/106/ETY mukainen tuontituotteen nimellistilavuus mahdollisesti liitettynä pieneen e-kirjaimeen, jos valmispakkaukset ovat tämän direktiivin täyttöä koskevien säännösten mukaiset;
d) maahantuojan nimi tai toiminimi sekä sen paikallisen hallintoalueen tai sen osan nimi, jossa tällä on päätoimipiste, jos tuotu tuote on pantu nimellistilavuudeltaan suurempiin kuin 60 litran säiliöihin, ja jos maahantuoja ja lähettäjä eivät ole sama henkilö, lähettäjän nimi tai toiminimi sekä sen paikallisen hallintoalueen tai sen osan ja sen jäsenvaltion nimi, jossa tällä on päätoimipiste;
e) kun:
- kyseiset viinit ja rypälemehut on saatu siitä kolmannesta maasta, josta kaikki käytetyt rypäleet on korjattu, tämän kolmannen maan nimi,
- ensimmäisen luetelmakohdan edellytyksiä ei täytetä, merkintä "tuontituote".
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden päällysmerkintöjen kuvausta voidaan täydentää merkinnällä sellaisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön tai tällaisten ryhmittymän nimestä tai toiminimestä, joka on osallistunut kyseisen tuotteen jakeluun sekä siitä paikallisesta hallintoalueesta tai sen osasta, jossa näillä on päätoimipiste.
Edellä 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun merkinnän lisäksi kuvausta voidaan täydentää muilla analyyttisillä tiedoilla, jos tästä merkinnästä on säädetty soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä.
28 artikla
1. Edellä 25, 26 ja 27 artiklassa tarkoitetut merkinnät ovat ainoat kolmansista maista peräisin olevien tuotteiden päällysmerkintöjen kuvauksessa hyväksytyt.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja merkintöjä voidaan täydentää asetuksen (ETY) N:o 822/87 83 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen määritettävillä muilla vapaaehtoisilla merkinnöillä ottaen huomioon saatu kokemus ja yhteisöstä peräisin oleville tuotteille annetut vastaavat säännökset.
3. Samaa menettelyä noudattaen:
- 25 artiklan 2 kohdassa, 26 artiklan 2 kohdassa ja 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut merkinnät voidaan tehdä pakollisiksi tai kieltää taikka niiden käyttöä voidaan rajoittaa,
- kolmansista maista peräisin olevat pienet määrät viiniä voidaan vapauttaa velvollisuudesta soveltaa 25 artiklan 1 kohtaa ja 26 artiklan 1 kohdan b, c ja d alakohtaa.
4. Tuontituotteiden päällysmerkintöjen kuvausta koskevien säännösten noudattamisen valvonnan erityisedellytyksistä voidaan säätää, erityisesti kun kyseessä on maantieteellinen alkuperä tai ensiluokkaista laatua, viiniköynnöslajiketta ja pullottajaa koskevat merkinnät.
5. Koodia voidaan käyttää 25 artiklan 1 kohdan c alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa ja 26 artiklan 1 kohdan c alakohdan ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitettuihin merkintöihin määritettävin yksityiskohtaisin säännöin, ja jos se jäsenvaltio, jonka alueella tuontiviini on pullotettu, sen sallii. Käyttö edellyttää, että etikettiin on merkitty lyhentämättömänä muun tuontiviinin jakeluun osallistuneen henkilön tai henkilöryhmittymän kuin pullottajan nimi tai toiminimi sekä sen paikallisen hallintoalueen tai sen osan nimi, jossa tällä henkilöllä tai ryhmittymällä on toimipiste.
6. Tuontituotteiden kuvauksessa päällysmerkinnöissä:
- 25 artiklan 1 kohdassa, 26 artiklan 1 kohdassa ja 27 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut merkinnät on tehtävä yhdellä tai useammalla muulla yhteisön virallisella kielellä siten, että kuluttaja pystyy helposti ymmärtämään nämä merkinnät,
- 25 artiklan 2 kohdassa, 26 artiklan 2 kohdassa ja 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut merkinnät on tehtävä yhdellä tai useammalla muulla yhteisön virallisella kielellä.
Jäsenvaltiot voivat sallia niiden alueella liikkeeseen laskettujen tuontituotteiden merkintöjen tekemisen lisäksi muulla kuin yhteisön virallisella kielellä, jos tämän kielen käyttö on perinteistä ja tavanomaista kyseisessä jäsenvaltiossa tai yhdessä osassa sen alueesta.
Kuitenkin merkintä:
- 26 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetusta kyseisessä kolmannessa maassa sijaitsevasta maantieteellisestä yksiköstä,
- 26 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetusta ensiluokkaiseen laatuun liittyvästä merkinnästä,
- 26 artiklan 2 kohdan k alakohdassa tarkoitetuista valmistustapaa, tuotelajia ja erityistä väriä koskevista tarkennuksista,
- 26 artiklan 2 kohdan l alakohdassa tarkoitetusta viinitilan tai viinitilaryhmittymän nimestä,
- 26 artiklan 2 kohdan o alakohdassa tarkoitetusta pullotusta ilmaisevasta merkinnästä,
on tehtävä yhdellä kolmannen alkuperämaan virallisella kielellä. Nämä merkinnät voidaan tehdä lisäksi yhdellä yhteisön virallisella kielellä.
Joidenkin kolmannessa alakohdassa tarkoitettujen merkintöjen käännösten käytöstä voidaan säätää soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä.
Edellä 26 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettujen viiniköynnöslajikkeiden nimet ja rinnakkaisilmaukset merkitään muodossa, jossa ne ovat 30 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa luettelossa.
7. Merkintä:
a) sellaisen luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön tai tällaisten ryhmittymän nimestä tai toiminimestä, joka on osallistunut kyseisen tuontituotteen jakeluun sekä pullottajan, maahantuojan sekä sen paikallisen hallintoalueen tai sen osan nimestä, jossa näillä on päätoimipiste, jota tarkoitetaan:
- 25 artiklan 1 kohdan c alakohdassa,
- 25 artiklan 2 kohdan c alakohdassa,
- 26 artiklan 1 kohdan c alakohdassa,
- 26 artiklan 2 kohdan h alakohdassa,
- 27 artiklan 1 kohdan d alakohdassa,
- 27 artiklan 2 kohdassa;
b) 26 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetuista ensiluokkaiseen laatuun liittyvistä merkinnöistä;
c) 26 artiklan 2 kohdan l alakohdassa tarkoitetusta viinitilan tai viinitilaryhmittymän nimestä;
voidaan tehdä ainoastaan, jos se ei todennäköisesti aiheuta sekaannusta tma-laatuviinin tai muun tuontiviinin kuvauksessa käytetyn alueen nimen kanssa.
8. Jäsenvaltiot voivat sallia alueelleen tuoduille ja siellä liikkeeseen lasketuille viineille dieettielintarvikkeita koskevien yhteisön säännösten täytäntöönpanoon asti näiden tuotteiden dieettikäyttöä koskevat merkinnät.
29 artikla
1. Tuontiviinin kuvauksessa päällysmerkinnöissä 26 artiklan 1 kohdan a alakohdassa ja 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetun maantieteellisen merkinnän avulla voidaan käyttää ainoastaan sellaisen maantieteellisen yksikön nimeä:
a) joka kuvaa selvästi rajattua viinintuotantoaluetta:
- joka on kyseisen kolmannen maan aluetta pienempi,
- jolta ovat lähtöisin ne rypäleet, joista tuote on saatu,
- jolta korjatuista rypäleistä tuotetaan viinejä, jotka vastaavat luonteenomaisia laatuvaatimuksia;
b) jota käytetään kolmannen alkuperämaan sisämarkkinoilla viinien kuvauksessa ja josta on säädetty näihin tarkoituksiin tämän maan säännöksissä;
ja
c) joka ei aiheuta sekaannuksen vaaraa jonkin tma-laatuviinin, pöytäviinin tai toisen tuontiviinin kuvauksessa käytettyjen merkintöjen kanssa.
2. Tuontiviinin kuvauksessa ei voida käyttää pöytäviinin tai tma-laatuviinin kuvaukseen käytettyä maantieteellisen yksikön taikka yhteisössä määritettyä alueen nimeä sen tuottajamaan kielellä, jossa tämä yksikkö tai alue sijaitsee, tai muulla kielellä.
3. Poikkeukset 1 kohdan a alakohdasta voidaan sallia, kun kyseessä on maantieteellisen yksikön nimen käyttö sekoituksesta peräisin olevan viinin kuvauksessa, jos:
- ne ovat kolmannen alkuperämaan säännösten mukaiset,
ja
- ne ovat käytännössä tma-laatuviineille 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti hyväksyttyjä poikkeuksia vastaavia.
Poikkeukset 2 kohdasta voidaan sallia, kun yhteisössä tuotetun viinin maantieteellinen nimi on sama kuin kolmannessa maassa sijaitsevan maantieteellisen yksikön nimi, jos tätä nimeä käytetään kyseisessä maassa viinin kuvaukseen vanhojen ja jatkuvien käyttötarkoitusten mukaisesti ja jos sen käytöstä on säädetty kyseisessä maassa.
30 artikla
1. Edellä 26 artiklan 2 kohdan d alakohdassa tarkoitettu viiniköynnöslajikkeen nimen merkintä pöytäviinin kuvauksen päällysmerkinnöissä voidaan tehdä ainoastaan, jos:
a) lajikkeen nimi ja tarvittaessa rinnakkaisilmaisu ovat kullekin kolmannelle maalle laadittavassa luettelossa; tässä luettelossa ei voi kuitenkaan olla sellaisten lajikkeiden nimiä, joiden viljelyä ei ole sallittu kyseisen kolmannen maan säännöksissä tai jotka saattavat aiheuttaa sekaannusta:
- tma-laatuviinin, pöytäviinin tai muun tuontiviinin kuvaukseen käytetyn määritetyn alueen tai maantieteellisen yksikön nimen kanssa,
- toisen, geneettisesti erilaisen yhteisössä viljellyn lajikkeen nimen kanssa;
b) kyseinen tuote on peräisin kokonaan sellaisten lajikkeiden rypäleistä, joiden merkinnästä on säädetty.
2. Poikkeukset 1 kohdasta voidaan sallia, jos ne ovat kolmannen alkuperämaan säännösten mukaiset ja jos:
- ne koskevat kyseisen kolmannen maan markkinoilla erityisen tunnettuja lajikkeita, kun kyseessä on a alakohdan säännös,
- ne ovat käytännössä pöytäviineille ja tma-laatuviineille 5 artiklan 2 kohdan ja 14 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksyttyjä poikkeuksia vastaavia, kun kyseessä on b alakohdan säännös.
31 artikla
1. Edellä 26 artiklan 2 kohdan e alakohdassa tarkoitettu merkintä satovuodesta hyväksytään päällysmerkinnöissä ainoastaan, jos:
a) kaikki kyseisen viinin valmistukseen käytetyt rypäleet on korjattu merkityn vuoden aikana;
b) siihen on liitetty merkintä maantieteellisestä yksiköstä;
c) se on hyväksytty kyseisen kolmannen maan säännösten mukaisesti.
2. Poikkeukset 1 kohdan a alakohdasta voidaan sallia tietyissä tapauksissa, jos:
- ne ovat kolmannen alkuperämaan säännösten mukaiset,
ja
- ne ovat käytännössä pöytäviineille ja tma-laatuviineille 6 artiklan 2 kohdan ja 15 artiklan 2 kohdan mukaisesti hyväksyttyjä poikkeuksia vastaavia.
B jakso Viralliset asiakirjat ja rekisterit
32 artikla
1. Sellaisten nautittavaksi tarkoitettujen tuontiviinien kuvaukseen on virallisissa asiakirjoissa, jotka eivät ole 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa luettelossa, merkittävä:
a) merkintä "viini";
b) tarkennus siitä, onko kyseessä punaviini, roseeviini vai valkoviini;
c) kolmannen alkuperämaan nimi, sellaisena kuin se on merkitty asetuksessa (ETY) N:o 2390/89 tarkoitettuihin asiakirjoihin, jotka seuraavat kyseisen viinin mukana sitä tuotaessa.
2. Sellaisten nautittavaksi tarkoitettujen, maantieteellisen merkinnän avulla kuvattujen tuontiviinien kuvaukseen on virallisissa asiakirjoissa, jotka ovat 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa luettelossa, merkittävä:
a) maantieteellisen yksikön nimi, sellaisena kuin se on tarkoitettu 26 artiklan 1 kohdan a alakohdassa;
b) tarkennus siitä, onko kyseessä punaviini, roseeviini vai valkoviini;
c) kolmannen alkuperämaan nimi.
Näiden viinien kuvaukseen on virallisissa asiakirjoissa merkittävä 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen ja jäljempänä lueteltujen merkintöjen lisäksi, jos ne ovat tai niiden on tarkoitus olla päällysmerkinnöissä:
a) maantieteellisen yksikön nimi, sellaisena kuin se on tarkoitettu 26 artiklan 2 kohdan b alakohdassa;
b) ensiluokkaista laatua koskeva merkintä;
c) yhden tai kahden viiniköynnöslajikkeen nimi;
d) satovuosi;
e) valmistustapaa tai tuotetyyppiä koskevat tarkennukset, lukuun ottamatta jäännössokeripitoisuutta;
f) viinintuotantoon liittyviä luonnonolosuhteita tai teknisiä olosuhteita koskevat erityiset tiedot.
3. Muiden tuontituotteiden kuin 25 ja 26 artiklassa tarkoitettujen viinien kuvaukseen on virallisissa asiakirjoissa merkittävä:
a) tuotetyyppi, joka on tehty käyttämällä sellaista yhteisön säännöksissä olevista määritelmistä, joka kuvaa kyseistä tuotetta kaikkein tarkimmin;
b) kun:
- kyseiset viinit ja rypälemehut on saatu siitä kolmannesta maasta, josta kaikki käytetyt rypäleet on korjattu, tämän kolmannen maan nimi,
- ensimmäisen luetelmakohdan edellytyksiä ei täytetä, merkintä "tuontituote".
33 artikla
Kuvaukseen on rekistereissä merkittävä:
a) kun kyseessä ovat sellaiset nautittavaksi tarkoitetut tuontiviinit, jotka eivät ole 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa luettelossa:
- 32 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut merkinnät,
- kuljetuksen saateasiakirjan numero ja sen laatimispäivämäärä;
b) kun kyseessä ovat sellaiset nautittavaksi tarkoitetut, maantieteellisellä merkinnällä kuvatut tuontiviinit, jotka ovat 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa luettelossa:
- 32 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut merkinnät,
- kuljetuksen saateasiakirjan numero ja sen laatimispäivämäärä;
c) kun kyseessä ovat muut tuontituotteet kuin 25 ja 26 artiklassa tarkoitetut viinit:
- 32 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut merkinnät,
- kuljetuksen saateasiakirjan numero ja sen laatimispäivämäärä.
34 artikla
Kolmansista maista peräisin olevien ja nautittavaksi tarkoitettujen viinien kuvauksessa kyseisten kolmansien maiden toimivaltaisten toimielinten ja laboratorioiden laatimissa tuontiasiakirjoissa asetuksen (ETY) N:o 822/87 ja erityisesti sen 70 artiklan mukaisesti on oltava kaikki tarvittavat merkinnät, jotta jäsenvaltioiden toimivaltaiset toimielimet tai heidän lukuunsa toimivat luonnolliset henkilöt, oikeushenkilöt tai henkilöryhmittymät voivat laatia 32 artiklan mukaisen kuljetuksen saateasiakirjan.
C jakso Kaupalliset asiakirjat
35 artikla
1. Jos 25 artiklassa tarkoitetulle tuontiviinille ei ole laadittu saateasiakirjaa, on 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa
tarkoitettujen kaupallisten asiakirjojen kuvauksessa oltava 32 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut merkinnät.
Jos tämän viinin kuvauksessa on kaupallisissa asiakirjoissa lisäksi 25 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitettu merkki, on sen oltava 40 artiklan mukainen.
2. Kun 26 artiklassa tarkoitetulle tuontiviinille ei ole laadittu kuljetuksen saateasiakirjaa, on 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitettujen kaupallisten asiakirjojen kuvauksessa oltava 32 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut merkinnät.
Jos tämän viinin kuvauksessa kaupallisissa asiakirjoissa on lisäksi tiettyjä 26 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuja merkintöjä, on niiden oltava 29, 30, 31 ja 40 artiklan mukaiset.
3. Muiden tuontituotteiden kuin 25 ja 26 artiklassa tarkoitettujen viinien kuvauksessa on 1 artiklan 2 kohdan c alakohdassa tarkoitetuissa kaupallisissa asiakirjoissa oltava ainakin 32 artiklan 3 kohdassa tarkoitetut merkinnät.
4. Jäsenvaltiot voivat sallia alueellaan liikkeeseen laskettujen tuontituotteiden osalta 25, 26 ja 27 artiklassa tarkoitettujen merkintöjen tekemisen kaupallisiin asiakirjoihin koodilla. Koodin avulla valvonnasta vastaavan toimielimen on voitava nopeasti tunnistaa kyseisen tuotteen kuvaus.
II OSASTO ESITTELY
36 artikla
1. Tässä osastossa annetaan säiliöitä, päällysmerkintöjä ja pakkaamista koskevat yleiset säännöt:
a) kun kyseessä ovat yhteisöstä peräisin olevat tuotteet:
- tuotteille, jotka kuuluvat koodiin CN 2204,
ja
- asetuksen (ETY) N:o 822/87 liitteessä I olevan 2 ja 6 kohdan mukaisille tiivistetyille ja tiivistämättömille rypälemehuille, jotka kuuluvat koodiin CN ex 2009;
b) kun kyseessä ovat kolmansista maista peräisin olevat, perustamissopimuksen 9 ja 10 artiklassa säädetyt edellytykset täyttävät tuotteet:
- tuotteille, jotka kuuluvat koodiin CN 2204,
- asetuksen (ETY) N:o 822/87 liitteessä I olevan 2 kohdan mukaisille rypälemehuille, jotka kuuluvat koodiin CN ex 2009, ja
- asetuksen (ETY) N:o 2391/89 2 artiklan mukaisille tiivistetyille rypälemehuille, jotka kuuluvat koodiin CN ex 2009.
Tätä osastoa ei kuitenkaan sovelleta:
- niihin väkeviin viineihin, kuohuviineihin, hiilihapotettuihin kuohuviineihin, helmeileviin viineihin ja hiilihapotettuihin helmeileviin viineihin, joita tarkoitetaan asetuksen (ETY) N:o 822/87 liitteessä I, mukaan lukien laatukuohuviinit sekä määritetyillä alueilla tuotetut kuohuviinit, väkevät viinit ja helmeilevät viinit,
- niihin kuohuviineihin sekä hiilihapotettuihin kuohuviineihin, helmeileviin viineihin ja hiilihapotettuihin helmeileviin viineihin, joita tarkoitetaan asetuksen (ETY) N:o 2391/89 2 artiklassa.
2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuja sääntöjä sovelletaan myyntiä varten hallussa pidettyihin tuotteisiin ja liikkeeseen laskettuihin tuotteisiin.
37 artikla
1. Tässä osastossa tarkoitettuja tuotteita voidaan varastoida tai kuljettaa ainoastaan säiliöissä:
a) jotka ovat sisältä puhtaita;
b) jotka eivät huononna kyseisen tuotteen tuoksua, makua tai koostumusta;
c) jotka on tehty tai päällystetty sisäpuolelta elintarvikkeiden kanssa kosketuksiin hyväksytyillä tarvikkeilla;
d) jotka on varattu elintarvikkeiden varastointiin tai kuljetukseen.
2. Säiliöitä voidaan käyttää tietyin määritettävin edellytyksin, jotka varmistavat erityisesti:
a) näiden tuotteiden aistinvaraisten ominaisuuksien ja koostumuksen säilymisen
tai
b) tuotteiden laadun ja alkuperän erottumisen.
3. Tässä osastossa tarkoitettujen tuotteiden varastointiin käytetyt säiliöt on merkittävä pysyvällä kirjoituksella siten, että valvonnasta vastaava toimielin voi tunnistaa niiden sisällön nopeasti niitä koskevien rekistereiden ja asiakirjojen avulla.
Kuitenkin sellaisten nimellistilavuudeltaan vähintään 60 litran säiliöiden merkitseminen, jotka on täytetty samalla tuotteella ja varastoitu yhdessä erässä, voidaan korvata koko erän merkitsemisellä, jos tämä erä on erotettu selkeästi muista.
4. Voidaan säätää, että kuljetukseen käytetyt säiliöt ja erityisesti kuorma-autojen, junien ja laivojen säiliövaunut on varustettava näkyvällä paikalla olevalla ja pysyvällä kirjoituksella tehdyllä merkinnällä:
a) siitä, että nämä säiliöt on hyväksytty juomien ja elintarvikkeiden kuljetukseen;
ja
b) erityisistä puhdistusohjeista.
38 artikla
1. Asetuksen I ja II osastossa tarkoitetaan "päällysmerkinnällä" kaikkia tuotetta kuvaavia kuvauksia ja muita merkintöjä, tunnuksia, kuvia ja merkkejä, jotka ovat samassa säiliössä mukaan lukien sulkimet ja säiliöön kiinnitetyt riippuvat laput.
Päällysmerkintöihin eivät kuulu sellaiset merkinnät, tunnukset ja muut merkit:
- joista on säädetty jäsenvaltioiden verosäännöksissä,
- jotka viittaavat valmistajaan tai säiliön tilavuuteen ja jotka on kirjoitettu pysyvästi suoraan tähän,
- joita käytetään pullotuksen valvomiseksi ja jotka tarkennetaan määritettävissä yksityiskohtaisissa säännöissä,
- joita käytetään tuotteen tunnistamiseksi kuvakoodilla tai koneellisesti luettavalla tunnuksella,
- jotka viittaavat kyseisen tuotteen hintaan,
- joista on säädetty järjestelmällisesti ja virallisesti tutkittavien tuotteiden määrällistä ja laadullista valvontaa koskevissa jäsenvaltioiden säännöksissä.
2. Säiliön on oltava etiketöity siitä alkaen, kun se on laskettu liikkeeseen nimellistilavuudeltaan vähintään 60 litran säiliössä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 1 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitettujen poikkeusten soveltamista. Näiden päällysmerkintöjen on oltava tämän asetuksen säännösten mukaiset; sama koskee etiketöityjä, nimellistilavuudeltaan suurempia kuin 60 litran säiliöitä.
3. Etiketöinti tapahtuu määritettävin edellytyksin.
Nämä edellytykset, jotka voivat vaihdella tuotteittain, koskevat erityisesti:
a) etikettien sijoittamista säiliöihin;
b) etikettien vähimmäiskokoa;
c) kuvauksen eri osien sijoittelua etiketissä;
d) etiketissä olevien kirjasimien kokoa;
e) tunnusten, kuvien ja merkkien käyttöä;
f) etiketeissä käytettävää kieltä, jos siitä ei ole säädetty tässä asetuksessa.
39 artikla
1. Asetuksen I ja II osastossa tarkoitetaan `pakkauksilla` yhden tai useamman säiliön kuljetukseen käytettäviä suojakääreitä, kuten paperia, kaikenlaisia olkia, pahvi- ja puulaatikoita.
2. Lukuun ottamatta lähetyksessä tarpeellisia tai jälleenmyyjän ostajan läsnäollessa tekemien pakkausten merkintöjä, eivät pakkaukset saa olla varustettuja pakattua tuotetta koskevilla merkinnöillä, jotka eivät ole 2, 11, 20, 25, 26 ja 27 artiklan mukaiset.
III OSASTO YLEISET SÄÄNNÖKSET
40 artikla
1. Tässä asetuksessa tarkoitettujen tuotteiden esittely ja kuvaus sekä mainittuihin tuotteisiin liittyvä mainonta ei saa olla virheellistä eikä aiheuttaa sekaannusta tai johtaa harhaan henkilöitä, joille se on kohdistettu, erityisesti kun kyseessä ovat:
- 2, 11, 20, 25, 26 ja 27 artiklassa säädetyt merkinnät. Tätä säännöstä sovelletaan myös, kun näitä merkintöjä käytetään käännöksissä tai niillä viitataan todelliseen lähtöisyyteen tai ne yhdistetään seuraaviin merkintöihin: "laji", "tyyppi", "menetelmä", "jäljitelmä", "merkki" tai muihin vastaaviin merkintöihin,
- tuotteiden ominaisuudet, erityisesti luonne, koostumus, alkoholipitoisuus tilavuusprosentteina, väri, alkuperä tai lähtöisyys, laatu, viiniköynnöslajike, satovuosi tai säiliöiden nimellistilavuus,
- tuotteen valmistukseen tai jakeluun osallistuneen luonnollisen henkilön, oikeushenkilön tai henkilöryhmittymän, erityisesti pullottajan, henkilöllisyys ja asema.
2. Kun tässä asetuksessa tarkoitettujen tuotteiden kuvausta, esittelyä ja mainontaa täydennetään merkeillä, eivät nämä voi sisältää sellaisia sanoja, sanan osia, tunnuksia tai kuvia:
a) jotka saattaisivat aiheuttaa sekaannusta tai johtaa harhaan henkilöitä, joille ne on osoitettu 1 kohdan mukaisesti;
tai
b) jotka:
- aiheuttaisivat henkilöille, joille ne on tarkoitettu, osittaisen tai täydellisen sekaannuksen sellaisen pöytäviinin, tma-laatuviinin tai tuontiviinin kuvauksen kanssa, jonka kuvauksesta on säädetty yhteisön säännöksissä, taikka 1 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa ja 36 artiklan 1 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun muun tuotteen kuvauksen kanssa,
tai
- ovat samanmuotoisia tällaisen tuotteen kuvauksen kanssa, elleivät edellä mainittujen lopullisten tuotteiden valmistukseen käytettävät tuotteet ole oikeutettuja tällaiseen kuvaukseen tai esittelyyn.
Pöytäviinin, tma-laatuviinin tai tuontiviinin päällysmerkintöjen kuvauksessa ei voida myöskään käyttää sellaisia sanoja, sanan osia, tunnuksia tai kuvia sisältäviä merkkejä, jotka:
a) kun kyseessä ovat
- pöytäviinit, sisältävät tma-laatuviinin nimen,
- tma-laatuviinit, sisältävät pöytäviinin nimen,
- tuontiviinit, sisältävät pöytäviinin tai tma-laatuviinin nimen;
b) kun kyseessä ovat asetuksen (ETY) N:o 822/87 72 artiklan 2 ja 3 kohdan mukaisesti kuvatut pöytäviinit, tma-laatuviinit tai tuontiviinit, sisältävät erityisesti maantieteellistä alkuperää, viiniköynnöslajiketta, satovuotta tai ensiluokkaista laatua koskevia vääriä merkintöjä;
c) kun kyseessä ovat muut kuin b alakohdassa tarkoitetut pöytäviinit, sisältävät maantieteellistä alkuperää, viiniköynnöslajiketta, satovuotta tai ensiluokkaista laatua koskevia merkintöjä;
d) kun kyseessä ovat tuontiviinit, saattavat aiheuttaa sekaannusta 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitetussa luettelossa olevan pöytäviiniä, tma-laatuviiniä tai tuontiviiniä luonnehtivan kuvan kanssa.
3. Edellä olevan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdasta poiketen, sellaisen viinille tai rypälemehulle rekisteröidyn merkin haltija, joka on sama:
- määritettyä aluetta pienemmän, tma-laatuviinin kuvauksessa käytetyn maatieteellisen yksikön nimen kanssa,
tai
- asetuksen (ETY) N:o 822/87 72 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun pöytäviinin kuvauksessa käytetyn maantieteellisen yksikön nimen kanssa,
- 26 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla maantieteellisellä merkinnällä kuvatun tuontiviinin nimen kanssa,
voi, vaikkei hänellä olisi oikeutta tähän nimeen 2 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, jatkaa tämän merkin käyttöä 31 päivään joulukuuta 2002, jos kyseinen merkki:
a) on rekisteröity viimeistään 31 päivänä joulukuuta 1985 jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen toimesta rekisteröinnin aikana voimassa olleen lainsäädännön mukaisesti;
ja
b) on tosiasiallisesti ollut käytössä tauotta rekisteröinnistä 31 päivään joulukuuta 1986 tai, jos tämä on tehty ennen 1 päivää tammikuuta 1984, ainakin tähän päivään asti.
Ensimmäisen alakohdan edellytykset täyttäviä merkkejä ei voida käyttää tma-laatuviinin tai pöytäviinin kuvaukseen käytettävien maantieteellisten yksiköiden nimien käytön vastaisesti.
Neuvosto voi päättää ennen 31 päivää joulukuuta 2002 määräenemmistöllä komission ehdotuksesta ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun määräajan pidentämisestä.
4. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 3 kohdassa tarkoitetut merkit, sitä mukaa kuin ne niille ilmoitetaan.
Komissio antaa niistä tiedon yhteisön viinialan säännösten noudattamisen valvonnasta vastaaville jäsenvaltioiden toimivaltaisille viranomaisille.
41 artikla
Tarvittaessa voidaan antaa säännöt 11 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen valvontanumeroiden käytöstä.
42 artikla
Toimivaltaiset viranomaiset voivat tässä asetuksessa tarkoitettujen tuotteiden valvomiseksi ja tarkastamiseksi kunkin jäsenvaltion antamia menettelyn yleisiä sääntöjä noudattaen vaatia pullottajalta tai jakeluun osallistuneelta, joko kuvauksessa tai esittelyssä mainitulta henkilöltä todistusta sellaisista kuvaukseen ja esittelyyn käytettyjen merkintöjen oikeudesta, jotka koskevat kyseisen tuotteen tai tämän valmistukseen käytetyn tuotteen luonnetta, ominaispiirteitä, laatua, koostumusta, alkuperää tai lähtöisyyttä.
Kun tämän vaatimuksen esittää:
- sen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, jonne pullottaja tai näiden tuotteiden kuvauksessa tai esittelyssä mainittu tai jakeluun osallistunut henkilö on sijoittautunut, on tämän viranomaisen vaadittava todistusta suoraan tällaiselta henkilöltä,
- toisen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, on sen suorassa yhteistyössä y annettava sen jäsenvaltion toimivaltaiselle viranomaiselle, jonne näiden tuotteiden kuvauksessa tai esittelyssä mainittu pullottaja tai jakeluun osallistunut henkilö on sijoittautunut, kaikki ne tarpeelliset tiedot, joiden perusteella viimeksi mainittu voi vaatia kyseisiä todisteita; vaatimuksen esittäneelle viranomaiselle annetaan tieto vaatimuksensa tuloksista.
Jos toimivaltaiset viranomaiset toteavat, ettei tällaista todistusta ole esitetty, ei kyseisiä merkintöjä pidetä tämän asetuksen mukaisina.
43 artikla
1. Nimike:
a) "viini" varataan asetuksen (ETY) N:o 822/87 liitteessä I olevan 10 kohdan määritelmää vastaaville tuotteille;
b) "pöytäviini" varataan samassa liitteessä olevan 13 kohdan määritelmää vastaaville tuotteille.
2. Edellä 1 kohta ei vaikuta kuitenkaan jäsenvaltioiden mahdollisuuteen sallia, sanotun kuitenkaan rajoittamatta lainsäädäntöjen yhdenmukaistamissäännösten soveltamista:
- "viini" sanan käyttö liitettynä hedelmän nimeen yhdysnimikkeen muodossa muiden hedelmien kuin rypäleiden käymisestä saatujen tuotteiden kuvauksessa,
- muut "viini" sanan sisältävät yhdysnimikkeet.
Yhdysnimikkeitä käytettäessä sekaannusta 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden kanssa on vältettävä.
44 artikla
1. Tuotteita, joiden kuvaus ja esittely eivät vastaa tämän asetuksen säännöksiä tai tämän soveltamiseksi annettuja yksityiskohtaisia sääntöjä, ei voida pitää hallussa myyntiä varten, laskea liikkeeseen yhteisössä tai viedä.
Kuitenkin vientiin tarkoitettujen tuotteiden osalta voidaan poikkeuksia tämän asetuksen säännöksistä:
- sallia jäsenvaltioiden toimesta, kun kolmannen maahantuojavaltion lainsäädäntö sitä edellyttää,
- säätää soveltamista koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä, jos niitä ei koske ensimmäinen luetelmakohta.
2. Sen jäsenvaltion, jonka alueella tuote, jonka kuvaus ja esittely eivät ole 1 kohdassa tarkoitettujen säännösten mukaiset, on toteutettava tarpeelliset toimenpiteet tehtyjen rikkomusten rankaisemiseksi niiden vakavuuden mukaan.
Jäsenvaltio voi kuitenkin sallia kyseisen tuotteen hallussapidon myyntiä varten, liikkeeseen laskemisen yhteisössä tai viennin, jos tämän tuotteenkuvaus ja esittely saatetaan 1 kohdassa tarkoitettujen säännösten mukaisiksi.
45 artikla
1. Kumotaan asetus (ETY) N:o 355/79.
2. Viittaukset kumottuun asetukseen katsotaan viittauksiksi tähän asetukseen, ja niitä luetaan liitteessä olevaa vastaavuustaulukkoa noudattaen.
46 artikla
Tämä asetus tulee voimaan 4 päivänä syyskuuta 1989.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 24 päivänä heinäkuuta 1989.