NEUVOSTON PÄÄTÖS,
tehty 22 päivänä joulukuuta 1995,
Euroopan audiovisuaalisen ohjelmateollisuuden ammattilaisten koulutusohjelmien täytäntöönpanosta (Media II-koulutus) (95/564/EY)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 127 artiklan 4 kohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen(1),
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon(2),
noudattaa perustamissopimuksen 189 c artiklassa määrättyä menettelyä(3)
sekä katsoo, että
1) Brysselissä 10 ja 11 päivänä joulukuuta 1993 kokoontunut Eurooppa-neuvosto on ottanut huomioon valkoisen kirjan "Kilpailukyky, kasvu ja työllisyys" Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden toiminnan viitteenä; valkoinen kirja kannattaa sellaista teollisen kehityksen suuntausta, joka perustuu yleismaailmalliseen kilpailuun, kasvun ja työllisyyden osatekijään, ja toteaa erityisesti 7 luvussa tarpeen mukauttaa ammattitaito teollisiin ja teknologisiin muutoksiin,
2) Korfulla 24 ja 25 päivänä kesäkuuta 1994 kokoontunut Eurooppa-neuvosto on ottanut huomioon Bangemannin työryhmän kertomuksen "Eurooppa ja maailmanlaajuinen tietoyhteiskunta - Suosituksia Eurooppa-neuvostolle", jossa tunnustetaan erityisesti audiovisuaalisen teollisuuden ohjelmien sisällön strateginen merkitys,
3) neuvosto (teollisuus/televiestintä) on kokouksessaan 28 päivänä syyskuuta 1994 ottanut myönteisesti vastaan komission 19 päivänä heinäkuuta 1994 antaman tiedonannon "Kohti Euroopan tietoyhteiskuntaa: toimintasuunnitelma" ja korostanut tarvetta parantaa eurooppalaisen audiovisuaalisen teollisuuden kilpailukykyä,
4) neuvosto on pannut merkille komission 1 päivänä syyskuuta 1994 antaman tiedonannon "Euroopan unionin teollisuuden kilpailupolitiikka", joka osoittaa teknologian, tuotteiden ja ohjelmien (erityisesti audiovisuaalisten) kehitysnäkymien läheisen yhteyden palveluiden sekä liitännäisverkkojen kehitysnäkymiin ja muistuttaa tarpeesta nostaa inhimillisten voimavarojen koulutuksen tasoa eurooppalaisen teollisuuden kilpailukyvyn varmistamiseksi,
5) neuvosto on ottanut huomioon 17 päivänä kesäkuuta 1994 vihreän kirjan "Audiovisuaalisen ohjelmateollisuuden kehittämisen strategiset vaihtoehdot",
6) komissio on kuullut alan ammattilaisia vihreässä kirjassa esitellyistä vaihtoehdoista erityisesti järjestämällä "Euroopan audiovisuaalikonferenssin" Brysselissä 30 päivästä kesäkuuta 2 päivään heinäkuuta 1994; tämän kuulemisen tuloksena kävi ilmi, että on olemassa suurta tarvetta eurooppalaisen audiovisuaalisen teollisuuden voimistetulle tukiohjelmalle, erityisesti koulutuksen alalla,
7) Euroopan parlamentti on "Euroopan audiovisuaalikonferenssia" valmistellessaan tarkastellut toukokuun 6 päivänä 1994 antamassaan päätöslauselmassa(4) audiovisuaalisen alan ongelmia neuvoston 3 päivänä lokakuuta 1989 antaman direktiivin 89/552/ETY(5) mukaisesti, jolla pyritään yhteensovittamaan eräitä jäsenvaltioiden televisiolähetystoiminnan ("Televisio ilman rajoja") harjoittamista koskevia lakeja, asetuksia ja hallinnollisia määräyksiä, ja arvioinut, että ne etusijalle asetettavat seikat, jotka määriteltiin erityisesti Media-ohjelman muutoksista käydyn keskustelun aikana, toisin sanoen rahoitus, esituotanto, levitys ja koulutus, ovat olennaisia tavoitteita järjestelmällisiä ja lujia eurooppalaisia verkkoja hahmoteltaessa,
8) talous- ja sosiaalikomitea on 14 päivänä syyskuuta 1994 antanut lausunnon vihreästä kirjasta ja arvioinut, että Median kaltaisilla eurooppalaisessa mittakaavassa laadituilla ohjelmilla voisi olla myönteinen vaikutus eurooppalaisten ohjelmien rakenteen ja eurooppalaisten tuotantokeinojen kehitykseen,
9) komissio on pannut täytäntöön 21 päivänä joulukuuta 1990 tehdyllä neuvoston päätöksellä 90/685/ETY hyväksytyn toimintaohjelman Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden kehittämisen edistämiseksi (Media) 1991-1995), joka koskee toimintaohjelman toteuttamista Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden kehittämisen edistämiseksi (Media) (1991-1995)(6) ja johon kuuluvat erityisesti Euroopan audiovisuaalisten teosten kehittämisen ja levityksen tukemiseen tarkoitetut toiminnat,
10) tutusttuaan komission 23 päivänä heinäkuuta 1993 antamaan tiedonantoon, joka koski Media-ohjelmasta kaksi vuotta sen täytäntöönpanon jälkeen laadittua arviointikertomusta, neuvosto totesi kokouksessaan 5 päivänä marraskuuta 1993, että oli aiheellista tutkia sellaisia toimenpiteitä, jotka olisivat tarpeen Media II -ohjelman käynnistämiseksi vuoden 1995 jälkeen,
11) Eurooppa-neuvosto kehotti Essenissä 9 ja 10 päivänä joulukuuta 1994 pidetyssä kokouksessaan komissiota tekemään ehdotuksia uutta Media-ohjelmaa varten,
12) neuvosto on 6 päivänä joulukuuta 1994 tehnyt päätöksen 94/819/EY(7), jolla perustettiin toimintaohjelma Leonardo da Vinci Euroopan yhteisön ammattikoulutuspolitiikan toteuttamiseksi; edellä mainitun päätöksen 8 artiklan 1 kohdassa säädetään, että komissio huolehtii mainitun ohjelman ja yhteisön muiden koulutusalan toimenpiteiden kokonaisuuden johdonmukaisuudesta,
13) on aiheellista varmistaa asianmukainen toimintojen yhteensovitus ammattikoulutukseen liittyvän toiminnan kanssa, joka toteutetaan rakennerahastojen tavoitteiden yhteydessä,
14) perustamissopimuksen 128 artiklan 4 kohdan mukaisesti yhteisö ottaa kulttuuriin liittyvät näkökohdat huomioon muiden maintun sopimuksen määräysten mukaisessa toiminnassaan; on siis aiheellista valvoa, että tähän ohjelmaan osallistuminen heijastaa Euroopan kulttuurien monimuotoisuutta,
15) on välttämätöntä ottaa huomioon audiovisuaalisen alan kulttuuriin liittyvät näkökohdat,
16) eurooppalaisten audiovisuaalisten markkinoiden syntyminen edellyttää markkinoiden uusiin ulottuvuuksiin mukautettua ammattitaitoa erityisesti audiovisuaalisen alan taloudellisen ja kaupallisen hallinnon osalta ja uuden teknologian käyttämisen osalta ohjelmien luomisvaiheessa, kehityksessä, tuotannossa ja levityksessä,
17) on aiheellista varustaa ammattilaiset pätevyydellä, joka antaa heille edellytykset mahdollisimman laajasti hyödyntää markkinoita ja erityisesti niiden eurooppalaista ulottuvuuta ja audiovisuaalisia ohjelmia sekä kannustaa heidät kehittämään markkinoiden vaatimuksia vastaavia hankkeita,
18) on aiheellista vahvistaa eurooppalaisen audiovisuaalisen perinnön hyödyntämistä ja vastata ohjelmamarkkinoiden vaatimuksiin tällä alalla,
19) ammattilaisten peruskoulutukseen on sisällyttävä talouden tai teknologian alan välttämättömät aiheet ja että näiden alojen nopea kehitys tekee toiminnat ammatillisen jatkokoulutuksen alalla erityisen tarpeelliseksi,
20) on aiheellista kannustaa ammatillisten koulutuskeskusten verkostumista taitotiedon vaihdon helpottamiseksi ja koulutusmoduuleiden luomiseksi eurooppalaisella tasolla,
21) ammatillisen koulutuksen tukemisessa on otettava huomioon rakenteelliset tavoitteet, kuten luomisen voimavarojen ja tuotannon kehittäminen sellaisissa maissa tai sellaisilla alueilla, joiden audiovisuaaliset tuotantomahdollisuudet ovat vähäisiä ja/tai jotka ovat kooltaan tai kielialueeltaan pieniä, ja/tai itsenäisen tuotantolohkon ja erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kehittäminen (PK-yritykset),
22) mahdollisuuksien yhdenvertaisuus on Euroopan unionin politiikan perusperiaate, joka on otettava huomioon tämän ohjelman täytäntöönpanemisessa,
23) tähän päätökseen on sisällytetty tämän ohjelman koko keston ajaksi Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6 päivänä maaliskuuta 1995 antaman julistuksen 2 kohdan mukaiset rahoituspuitteet, ilman että tämä vaikuttaa perustamissopimuksessa määriteltyyn budjettivallan käyttäjän toimivaltaan,
24) läheisyysperiaatetta noudattaen yhteisön toiminnan on tuettava ja täydennettävä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimintaa,
25) kaikki tässä ohjelmassa säädetyt toimenpiteet suuntaavat ylikansallisen yhteistyön tavoitteeseen, joka tuo lisärvon jäsenvaltioiden tai ammattikoulutuksen tekijöiden toimiin, edellä mainitun läheisyysperiaatteen kunnioittamiseksi,
26) olisi seurattava ja voimistettava Media-ohjelman avaamista Keski- ja Itä-Euroopan assosioitujen maiden (KIE-maat) osallistumiselle, näiden maiden kanssa tehtyihin tai tehtävien yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen ehtojen mukaisesti, sekä Kyproksen, Maltan ja ETA-sopimuksen tehneiden EFTA-maiden osallistumiselle lisämäärärahojen pohjalta, samojen sääntöjen mukaan, joita sovelletaan EFTA-maihin, näiden maiden kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti; lisäksi tämä ohjelma olisi avattava yhteistyölle muiden sellaisten kolmansien maiden kanssa, jotka ovat tehneet audiovisuaalista alaa koskevia lausekkeita sisältäviä sopimuksia; tämän osallistumisen tai tämän yhteistyön yksityiskohtaiset säännöt olisi vahvistettava asianomaisten osapuolten välillä asian tullessa ajankohtaiseksi,
27) ohjelmassa säädetyt toiminnat olisi koordinoitava kansainvälisten organisaatioiden, kuten Euroopan neuvoston käyttämien toimintojen kanssa, ja
28) olisi myönnettävä yhteisön tuki etukäteen tehdyn arvioinnin ja jälkikäteen tehtävän seurannan ja arvioinnin pohjalta,
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
1 artikla
Tällä päätöksellä hyväksytään 1 päivästä tammikuuta 1996 31 päivään joulukuuta 2000 viiden vuoden ajanjaksoksi ammatillinen koulutusohjelma (jäljempänä "ohjelma"). Tämän ohjelman tarkoituksena on jäsenvaltioiden toimenpiteitä tukien ja täydentäen - jäsenvaltioiden lakien ja asetusten yhdenmukaistamista lukuun ottamatta - ja pitäen täysin arvossa jäsenvaltioiden vastuuta ammatillisen koulutuksen sisällöstä ja järjestämisestä sekä näiden maiden ja alueiden kulttuurien monimuotoisuudesta, antaa audiovisuaalisen alan ammattilaisille sellaiset pätevyydet, joiden avulla heidän on mahdollista täysin hyödyntää markkinoiden eurooppalaista ulottuvuutta ja uutta teknologiaa.
2 artikla
Edellä 1 artiklassa esitetyssä yhteydessä ohjelman tavoitteet ovat seuraavat:
1) Alan teollisuuden tarpeiden tyydyttäminen ja sen kilpailukyvyn edistäminen parantamalla audiovisuaalisen alan ammattilaisten koulutusta - perus- ja erityisesti jatkokoulutusta - niin, että he saavat ne tiedot ja taidot, jotka ovat tarpeen otettaessa huomioon Euroopan sekä muut markkinat erityisesti seuraavilla aloilla:
- taloudellinen ja kaupallinen hallinto oikeudelliset kysymykset mukaan lukien,
- uuden teknologian käyttö ja kehittäminen lisäarvoltaan huomattavien kaupallisten ja taiteellisten audiovisuaalisten ohjelmien tuottamiseksi täydentäen peruskoulutusta audiovisuaalisella alalla,
- käsikirjoitusten laatimistekniikat.
Tuettaessa yritysten ja hankkeiden kehittämistä (uudet ohjelmat tai audiovisuaalisen perinnön hyödyntäminen) sekä yhteistä yrittäjätoimintaa otetaan tässä tavoitteessa huomioon kansallisten rajojen ylittäminen.
2) Yhteistyön ja taitotiedon vaihdon kehittäminen luomalla verkostoja osapuolten välillä, joita koulutus koskee: koulutuslaitokset, ammatillinen ala ja yritykset sekä kouluttajien koulutuksen kehittäminen.
Edellä johdantokappaleen 1 ja 2 alakohdassa määritettyjen tavoitteiden toteuttamiseksi on kiinnitettävä erityistä huomiota sellaisten maiden tai alueiden, joilla on vähäiset tuotantomahdollisuudet ja/tai joiden kielialue tai pinta-ala on pieni, erityistarpeisiin sekä riippumattoman eurooppalaisen, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten tuotanto- ja jakelualan kehittämiseen (PK-yritykset).
3 artikla
Niiden, jotka saavat yhteisön tukea ja osallistuvat liitteessä määritellyn toiminnan toteuttamiseen, on osallistuttava huomattavassa määrin rahoitukseen (vähintään 50 prosenttia). Asianmukaisesti perustelluissa poikkeustapauksissa tämä osuus voi olla alimmillaan 25 prosenttia.
Yhteisön rahoitusosuus määritellään kunkin suunnitellun toimintamuodon kustannusten ja luonteen mukaan.
Viitteellinen rahoitusmäärä tämän ohjelman toteuttamiseksi 1 artiklassa tarkoitettuna ajanjaksona on 45 miljoonaa ecua.
Budjettivallan käyttäjä myöntää vuosittaiset määrärahat rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa.
4 artikla
1. Komissio vastaa ohjelman toteuttamisesta liitteessä esitettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti.
Tässä tehtävässä komissiota avustaa komitea, jossa on kaksi edustajaa kustakin jäsvenvaltiosta ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja.
2. Komission edustaja tekee komitealle lausuntoa varten ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä, jotka koskevat
- järjestelyitä liitteessä määriteltyjen toimintojen toteuttamiseksi,
- ehdotuspyyntöjen sisältöä, hankkeiden hyväksymis- ja valintaperusteiden ja -menettelyjen määrittelyä sekä väliportaan organisaatioiden lopullista valintaa,
- ohjelman vuosittaista taloudellista sisäistä painotusta koskevia kysymyksiä,
- järjestelyjä toimintojen seuraamiseksi ja arvioimiseksi.
Lisäksi komission edustaja antaa komitealle lausuntoa varten tutkittavaksi kaikki yhteisön määrärähat, jotka ylittävät 200 000 ecua vuotta kohti; komitea voi tarkistaa rajaa saatujen kokemusten perusteella.
3. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.
Komissio päättää toimenpiteistä, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle. Siinä tapauksessa
- komissio lykkää päättämiensä toimenpiteiden soveltamista kahdella kuukaudella,
- neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä kohdassa tarkoitetun ajan kuluessa.
4. Komissio voi kuulla komiteaa missä tahansa muussa tämän ohjelman täytäntöönpanoa koskevassa asiassa.
Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan.
Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan.
Komission ottaa, niin suurelta osin kuin mahdollista, huomioon komitean lausunnon. Se ilmoittaa komitealle, millä tavoin lausunto on otettu huomioon.
Komission edustaja ilmoittaa komitealle hyvissä ajoin ja säännöllisesti tämän ohjelman puitteissa myönnetystä rahoitustuesta (määrät, kesto, painotus, tuen saajat).
5 artikla
Tähän ohjelmaan voivat osallistua assosioituneet Keski- ja Itä-Euroopan maat (KIE-maat) näiden maiden kanssa tehtyjen tai tehtävien assosiointisopimusten yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevissa lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.
Kypros, Malta ja ETA-sopimuksen osapuolina olevat EFTA-valtiot voivat osallistua tähän ohjelmaan lisämäärärahojen pohjalta EFTA-maihin sovellettavien sääntöjen mukaisesti näiden maiden kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen.
Ohjelma tarjoaa myös mahdollisuuden yhteistyöhön sellaisten muiden kolmansien maiden kanssa, jotka ovat tehneet audiovisuaalista alaa koskevia lausekkeita sisältäviä yhteistyösopimuksia.
Tällaista osallistumista tai yhteistyötä koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan aikanaan niiden osapuolten kesken, joita asia koskee.
6 artikla
1. Komissio takaa, että päätöksessä tarkoitetusta toiminnasta suoritetaan ennakkoarvionti, seuranta ja jälkiarviointi.
2. Valitut tuensaajat antavat vuosittain komissiolle kertomuksen.
3. Hankkeiden toteuttamisen päätteeksi komissio arvioi hankkeiden toteutustapaa sekä niiden toteutuksen vaikutusta selvittääkseen, onko alun perin asetetut tavoitteet saavutettu.
4. Kahden vuoden ja kuuden kuukauden kuluttua ohjelman täytäntöönpanosta ja kuuden kuukauden kuluessa tämän ajanjakson päättymisestä komissio, pantuaan asian vireille komiteassa 4 artiklan 2 ja 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla, esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle saavutetuista tuloksista arviointikertomuksen, johon on tarvittaessa liitetty kaikki ohjelman tarkistamiseksi suoritettavat toimenpiteet.
Tässä kertomuksessa erityisesti selvitetään yhteisön myöntämän tuen avulla aikaansaatu lisäarvo ja sosioekonominen vaikutus.
5. Ohjelman toteuttamisen päätteeksi komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle ja talous- ja sosiaalikomitealle kertomuksen ohjelman toteuttamisesta ja tuloksista.
Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 1995.