EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS, N:o 818/95/EY,
tehty 14 päivänä maaliskuuta 1995,
»Nuorten Eurooppa» -ohjelman kolmannen vaiheen toteuttamisesta
EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka
ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 126 artiklan,
ottavat huomioon komission ehdotuksen (1),
ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2),
ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3),
noudattavat perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrättyä menettelyä (4),
sekä katsovat, että
neuvosto on tehnyt 16 päivänä kesäkuuta 1988 päätöksen 88/348/ETY nuorisovaihtoa yhteisössä edistävän »Nuorten Eurooppa» -toimintaohjelman hyväksymisestä (5) ja 29 päivänä heinäkuuta 1991 päätöksen 91/395/ETY »Nuorten Eurooppa» -ohjelman (toinen vaihe) hyväksymisestä (6); viimeksi mainittu on voimassa 1 päivästä tammikuuta 1992 alkaen 31 päivään joulukuuta 1994,
nuorten ammatillisen koulutuksen ja aikuisuuteen ja työelämään valmistamisen toimintaohjelmasta (Petra) 1 päivänä joulukuuta 1987 tehdyssä neuvoston päätöksessä 87/569/ETY (7) määrätään nuorten luovuuden kehittämisen, aloitteiden tekemisen ja yrittäjähengen kannustamisesta,
Euroopan yhteisön vieraiden kielten taidon edistämistä koskevan toimintaohjelman (Lingua) käynnistämisestä 28 päivänä heinäkuuta 1989 tehdyssä neuvoston päätöksessä 89/489/ETY (8) korostetaan erityisesti, että »Nuorten Eurooppa» -ohjelma ei voi täysin saavuttaa tavoitteitaan ilman vieraiden kielten opettamisen edistämiseen tarkoitettuja liitännäistoimenpiteitä; lisäksi Lingua-ohjelmassa määrätään ainoastaan koulutuslaitoksissa järjestettävien hankkeiden tuesta,
nuorisoa koskevista ensisijaisista toimista (9) 26 päivänä kesäkuuta 1991 neuvostossa kokoontuneiden neuvoston ja ministereiden päätöslauselmassa vahvistetaan uudelleen halukkuus tehostaa »Nuorten Eurooppa» -ohjelmasta saadun kokemuksen perusteella yhteistyötä nuorisovaihdon ja nuorten liikkuvuuden alalla EFTA-maiden, Keski- ja Itä-Euroopan maiden välillä sekä pohjoinen-eteläsuuntaisen vuoropuhelun puitteissa,
Euroopan parlamentti on useaan otteeseen tukenut aktiivisesti yhteisön tasolla toteutettujen nuorisoa koskevien ohjelmien ja toimien kehittämistä, erityisesti 24 päivänä toukokuuta 1991 annetussa kertomuksessaan yhteisön politiikasta ja sen vaikutuksista nuoriin,
Edinburgissa 11 ja 12 päivänä joulukuuta 1992 ja Kööpenhaminassa 20 ja 21 päivänä kesäkuuta 1993 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä korostetaan, että toimia, jotka on tarkoitettu nuorten omatoimisuuden ja luovuuden kehittämiseen, olisi jatkettava ja että olisi toteutettava nopeita ja tehokkaita toimenpiteitä syrjäytymisen ja rotuvihan ilmiöiden torjumiseksi, erityisesti kouluttamalla nuoria,
nuorisovaihto on soveltuva keino yhteisön muodostavien jäsenvaltioiden kulttuurien monimuotoisuuden parempaan tuntemiseen ja ymmärtämiseen, ja tällä tavoin se voimistaa yhteisön kansanvaltaa, erilaisuuden sietokykyä ja yhteenkuuluvuutta yhteisvastuun näkökulmasta; tässä mielessä nuorten osallistumista hankkeiden valmisteluun, toteuttamiseen ja seurantaan voidaan hyödyntää yhteisön nuorten välisten suhteiden ja heidän aktiivisen kansalaisuutensa voimistamiseksi,
tätä varten olisi edistettävä vähempiosaisten nuorten aktiivista osallistumista kyseisiin toimiin helpottamalla heidän mukaanpääsyään niihin; olisi tarpeen tukea näitä nuorille tarkoitettuja toimia sellaisilla toimilla, jotka keskittyvät sosiopedagogisten ohjaajien työhön; tällaisen yhteisön toimintaohjelman käyttöönotto lisää tähän mennessä saadun kokemuksen perusteella sen eurooppalaista arvoa,
komission 2 päivänä syyskuuta 1992 Euroopan parlamentille ja neuvostolle antamassa tiedonannossa nuorisotiedottamista koskevasta toimintasuunnitelmasta vahvistetaan se, että nuorisotiedottaminen Euroopan tasolla on tärkeää yhteisölle,
olisi tarpeen tehostaa nykyisen ohjelman ja sosiaalipolitiikassa kehitettyjen ohjelmien välisiä yhteyksiä, rotu- ja muukalaisvihan torjuntaa ja yhteistyötä kolmansien maiden kanssa,
on erityisen tärkeää tehdä siirtolaisnuorille mahdolliseksi perehtyä alkuperäiseen kulttuuriinsa, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhdentymisen tavoitetta,
yhteisön toimintaa kehitetään perustamissopimuksen 126 artiklassa vahvistettujen nuoria koskevien tavoitteiden mukaisesti, toisin sanoen edistetään nuorisovaihtoa ja sosiopedagogisten ohjaajien vaihtoa sekä yhteistyötä kolmansien maiden kanssa,
on tarpeen, että tämän ohjelman täytäntöönpanossa tukeudutaan jäsenvaltioiden läheisessä yhteistyössä nuorisosta vastuussa olevien kansallisten viranomaisten kanssa suunnittelemiin hajautettuihin rakenteisiin sen varmistamiseksi, että yhteisön toiminta tukee ja täydentää kansallisia toimia ja pitää edelleen arvossa toissijaisuusperiaatetta, sellaisena kuin se on määritelty perustamissopimuksen 3 b artiklassa,
»Nuorten Eurooppa» -ohjelman olisi oltava avoinna Keski- ja Itä-Euroopan assosioitujen maiden (KIE-maat) osallistumiselle niiden edellytysten mukaisesti, jotka on mainittu yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien näiden maiden kanssa tehtävien assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa; tämän ohjelman olisi oltava avoinna Kyproksen ja Maltan osallistumiselle lisämäärärahojen perusteella samojen sääntöjen mukaisesti, joita sovelletaan EFTA-maihin, kyseisten maiden kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti,
tällä päätöksellä luodaan 6 päivänä maaliskuuta 1995 annetussa yhteisessä julistuksessa tarkoitetut rahoituspuitteet, jotka muodostavat budjettivallan käyttäjälle ensisijaisen ohjeen vuosittaisen budjettimenettelyn yhteydessä, ja
Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välinen sopimus yhteistoimintatavasta EY:n perustamissopimuksen 189 b artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti annettavien säädösten säätämismenettelyn osalta on tehty 20 päivänä joulukuuta 1994,
OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA:
1 artikla
»Nuorten Eurooppa» -ohjelman vahvistaminen (kolmas vaihe)
1. Tällä päätöksellä vahvistetaan liitteessä esitetty »Nuorten Eurooppa» -yhteisön toimintaohjelma (kolmas vaihe), jäljempänä `ohjelma`, joka koskee nuoriin liittyvää yhteistyöpolitiikkaa, mukaan lukien nuorisovaihto yhteisössä ja kolmansien maiden kanssa.
Ohjelma on voimassa 1 päivästä tammikuuta 1995 alkaen 31 päivään joulukuuta 1999.
2. Tämä päätös koskee nuorten hyväksi tarkoitettuja jäsenvaltioiden toimenpiteitä erityisesti nuorisoa koskevalla sosiopedagogisella alalla, joilla on tarkoitus osittain tai kokonaan toteuttaa jotakin seuraavista:
- sen mahdollistaminen, että nuoret tiedostavat kansanvallan merkityksen yhteiskuntajärjestelmässä, ja heidän kannustamisensa sen vuoksi osallistumaan aktiivisesti yhteiskuntansa toimielinten toimintaan,
- nuorten itsenäisyyden ja luovuuden sekä heidän yritteliäisyytensä kannustaminen yhteisössä, erityisesti sosiaalisella tasolla, kansalaistoiminnan ja kulttuurin tasolla sekä ympäristöä koskevissa kysymyksissä,
- mahdollisuuksien luominen nuorille mielipiteen ilmaisemiseen yhteiskuntajärjestelmästä ja nuorten huomioon ottamisen edistäminen asianomaisissa eri viranomaisissa,
- nuorten saaminen tietoisiksi siitä, että on varmistettava tasapuoliset mahdollisuudet miehille ja naisille ja kannustettava naisia aktiiviseen elämään kaikilla yhteiskunnan alueilla,
- syrjäytymiseen, mukaan lukien rotu- ja muukalaisviha, liittyvien vaarojen huomioon ottamisen edistäminen nuorille suunnattujen ja heidän toteuttamiensa sosiopedagogisten toimenpiteiden avulla,
- nuorten kannustaminen ottamaan selvää ja ottamaan huomioon kulttuurien välinen monimuotoisuus ja tunnustamaan se,
- sen mahdollistaminen, että nuoret pitävät Euroopan unionin käsitettä olennaisena osana historiallista, sosiaalista, kulttuurista ja poliittista ympäristöään,
- nuorten kannustaminen osallistumaan aktiivisesti yhteiskuntaan, erityisesti yleishyödyllisten järjestöjen ja toimielinten kautta.
3. Ohjelma ei kata hankkeita, jotka toteutetaan osana virallisia opetusjärjestelmiä ja ammatillista koulutusta.
2 artikla
Taloudelliset määräykset
Ohjelma kestää viisi vuotta. Se tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 1995.
Koko ohjelman täytäntöönpanoa koskevat rahoituspuitteet vahvistetaan 126 miljoonaksi ecuksi ajalle 1995-1999.
Budjettivallan käyttäjä määrittää kullekin varainhoitovuodelle käytettävissä olevat määrärahat ottaen huomioon Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen 2 artiklassa tarkoitetut moitteettoman varainhoidon periaatteet.
3 artikla
Ohjelman tavoitteet
1. Ohjelman päätavoitteena on erityisesti jäsenvaltioiden välisen tehostetun yhteistyön avulla myötävaikuttaa nuorten koulutusprosessiin kehittämällä vaihtotoimintaa yhteisössä vaihdon tavoitteisiin liittyvien nuoria koskevien muiden lisätoimien avulla sekä niiden kolmansien maiden kanssa tapahtuvan vaihdon avulla, joiden kanssa yhteisö on tehnyt erityisesti yhteistyösopimuksia.
2. Tässä yhteydessä ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat:
a) tehostaa sellaisten 15-25-vuotiaiden nuorten vaihtoa, jotka asuvat yhdessä tai useammassa jäsenvaltiossa,
b) tukea sellaisia nuorison käynnistämiä nuorille suunnattuja uusia yhteisön intressissä olevia tai kansalliset rajat ylittäviä aloitteita ja hankkeita, jotka antavat nuorille mahdollisuuden esittää aktiivista ja tunnustettua osaa yhteiskunnassa ja kehittää heidän henkilökohtaisia taipumuksiaan, luovuuttaan, yhteisvastuun tunnettaan ja itsenäisyyttään,
c) luoda suotuisat olosuhteet korkealaatuisille kokouksille; varmistaa kaikkien ohjelmassa toteutettujen toimintamuotojen laatu,
d) tukea nuoriso-ohjaajien kouluttamista, jotta nuoret voivat hyötyä yhteisistä laadukkaista toimintamuodoista, jotka liittyvät ohjelman yleistavoitteisiin,
e) tehostaa jäsenvaltioiden välistä sekä jäsenvaltioiden ja komission välistä yhteistyötä vaihtamalla kokemuksia sekä yhteisön tason yhteisten aloitteiden avulla ja tukea jäsenvaltioita niiden pyrkimyksissä parantaa nuoria koskevien palvelujen ja toimenpiteiden laatua, erityisesti kehittämällä toimia, joiden tarkoituksena on antaa nuorille tietoa ohjelman tavoitteista,
f) edistää nuorisovaihtoa niiden kolmansien maiden nuorten kanssa, joiden kanssa yhteisö on tehnyt yhteistyösopimuksia.
4 artikla
Vähempiosaisia nuoria koskeva edistävä toiminta
1. Erityistä huomiota kiinnitetään vähempiosaisten nuorten pääsyyn ohjelman toimiin ja tälle kohderyhmälle tarkoitettujen hankkeiden laadun parantamiseen.
Tässä päätöksessä »vähempiosaisilla nuorilla» tarkoitetaan nuoria, joilla on eniten vaikeuksia osallistua olemassa oleviin toimintaohjelmiin niin yhteisön kuin kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla kulttuuristen, sosiaalisten, taloudellisten, henkisten tai maantieteellisten seikkojen vuoksi.
2. Komissio ja jäsenvaltiot huolehtivat, että vähintään yksi kolmasosa liitteessä määritellylle toimintamuodolle A myönnetyistä määrärahoista käytetään vähempiosaisten nuorten hyväksi ja että vastaavaan pyritään myös liitteessä määriteltyjen toimintamuotojen B, C, D ja E osalta.
5 artikla
Yhteistyö jäsenvaltioiden kanssa
1. Komissio ja jäsenvaltiot toteuttavat tarvittavat toimenpiteet ohjelman tavoitteiden toteuttamiseksi, kansallisen tason rakenteiden ylläpitämiseksi ja kehittämiseksi, ohjelmassa määrättyjen toimien arvioinnin ja seurannan varmistamiseksi sekä yhteistoiminta- ja valintamekanismien soveltamiseksi.
2. Komissio tukee myös nuorisoa koskevaa yhteistyöpolitiikkaa, jonka tavoitteena on toiminnan kehittäminen nuorille alueilla, joilla tavallisesti on vähän mahdollisuuksia.
3. Kukin jäsenvaltio pyrkii siinä määrin kuin mahdollista toteuttamaan tarvittavia toimenpiteitä, jotta nuoret, jotka osallistuvat ohjelman mukaiseen vaihtoon tai kansalliset rajat ylittäviin toimiin, eivät menetä oikeuksiaan, erityisesti sosiaaliturvaan liittyviä oikeuksiaan.
6 artikla
Komitea
1. Komissio panee ohjelman täytäntöön tämän päätöksen mukaisesti.
2. Tässä tehtävässä komissiota avustaa komitea, joka muodostuu kahdesta kunkin jäsenvaltion edustajasta ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Komitean jäsenillä voi olla avustajinaan asiantuntijoita tai neuvonantajia.
3. Komitea voi käsitellä kaikkia ohjelman täytäntöönpanoa koskevia kysymyksiä. Komissio voi kuulla komiteaa yleisistä suuntaviivoista ja kaikista muista kuin 5 kohdassa tarkoitetuista kysymyksistä.
4. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa, tarvittaessa äänestettyään, lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan.
Lausunto merkitään pöytäkirjaan; lisäksi jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus pyytää, että sen kanta merkitään pöytäkirjaan.
Komission on, niin suurelta osin kuin mahdollista, otettava huomioon komitean lausunto. Sen on ilmoitettava, millä tavoin lausunto on otettu huomioon.
5. Komission edustaja antaa komitealle:
- vuosittaisen työsuunnitelman toimintamuodoille A.II, B.II, C, D ja E,
- tiedon kaikkien toimintamuotojen välisestä yleisestä tasapainosta,
- jäsenvaltiokohtaisen varojen erittelyn,
- ohjelman valvontaa ja arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt.
6. Komitea antaa lausuntonsa 5 kohdassa tarkoitetusta toimenpiteitä koskevasta ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen.
Komissio antaa toimenpiteet, joita sovelletaan välittömästi. Jos toimenpiteet eivät kuitenkaan ole komitean lausunnon mukaisia, komissio ilmoittaa niistä viipymättä neuvostolle.
Siinä tapauksessa komissio voi lykätä päättämiensä toimenpiteiden soveltamista kahdella kuukaudella.
Neuvosto voi määräenemmistöllä päättää asiasta toisin edellisessä kohdassa tarkoitetun ajan kuluessa.
7 artikla
Täytäntöönpano
1. Komissio huolehtii ohjelman täytäntöönpanosta.
2. Ohjelmaan ja eri toimintamuotoihin osallistuvien jäsenvaltioiden välistä yleistä tasapainoa koskevat päätökset tehdään 6 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen.
3. Komissio toteuttaa kaikki tarvittavat toimenpiteet avoimuuden takaamiseksi ohjelman kaikissa täytäntöönpanovaiheissa ja ottaa samalla huomioon pyrkimyksen ja tarpeen varmistaa ohjelman hallinnon kasvava hajauttaminen varmistamalla tehostetun yhteensovittamisen yhteisön tasolla.
4. Ohjelma on avoinna assosioitujen Keski- ja Itä-Euroopan maiden (KIE-maat) osallistumiselle näiden maiden kanssa tehtävien yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevien assosiointisopimusten lisäpöytäkirjoissa mainittujen edellytysten mukaisesti. Ohjelma on avoinna Kyproksen ja Maltan osallistumiselle lisämäärärahojen perusteella samojen sääntöjen mukaisesti, joita sovelletaan EFTA-maihin, näiden maiden kanssa sovittavien menettelyjen mukaisesti.
5. Hankkeet ja muut hajautetut toimet esitetään komissiolle asianomaisen jäsenvaltion lausunnon kanssa.
8 artikla
Yhteydet muihin yhteisön toimintamuotoihin ja yhteistyö toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa
Komissio ja jäsenvaltiot huolehtivat siitä, että ohjelma sopii yhteen jäsenvaltioiden ja yhteisön nuoria koskevien muiden toimintamuotojen kanssa ja että se täydentää niitä.
Ne suosivat sellaista tähän ohjelmaan liittyvää yhteistyötä, joka mahdollistaa toimintamuotojen täydentämisen toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa, erityisesti Euroopan neuvoston kanssa.
9 artikla
Seuranta ja arviointi
Komissio toteuttaa heti tämän päätöksen täytäntöönpanosta alkaen tarvittavat toimenpiteet ohjelman jatkuvan seurannan ja arvioinnin varmistamiseksi ottaen huomioon 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun yleistavoitteen, liitteessä määritellyt erityistavoitteet ja 4 artiklan määräykset sekä 6 artiklalla perustetun komitean mahdollisesti antamat tiedot.
Ohjelman kolmantena vuotena komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen, joka koskee täytäntöönpanon kahta ensimmäistä vuotta ja joka on avuksi ohjelman suuntaviivojen mahdollisessa uudelleenmäärittelyssä ja mukauttamisessa.
10 artikla
Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
Tehty Strasbourgissa 14 päivänä maaliskuuta 1995.