Komission päätös,
tehty 13 päivänä helmikuuta 2001,
valtiontuesta, jonka Alankomaat on toteuttanut SCI-Systems-yrityksen tukemiseksi
(tiedoksiannettu numerolla K(2001) 402)
(Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2001/517/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa(1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
1 MENETTELY
(1) SCI Systems Netherlands BV (jäljempänä "SCI") valitsi marraskuussa 1997 Frieslandin läänissä Heerenveenissä sijaitsevan Internationaal Bedrijvenpark Friesland -nimisen teollisuuskylän (jäljempänä "IBF") Hewlett-Packard pöytämikrotietokoneita kokoavan tehtaan sijaintipaikaksi.
(2) Eräs kantelija väitti 3 päivänä maaliskuuta 1998 päivätyssä (11 päivänä maaliskuuta 1998 numerolla A/32006 saapuneeksi kirjatussa) kirjeessä, että hankkeeseen oli myönnetty tukea, jonka määrä ylitti komission hyväksymän aluetukijärjestelmän (Investeringspremieregeling, jäljempänä "IPR järjestelmä"(2)) mukaisen määrän. Alueellisten viranomaisten väitettiin luvanneen ylimääräistä tilapäistukea saadakseen investointihankkeen Heerenveeniin huolimatta kovasta kilpailusta muiden mahdollisten sijaintipaikkojen kanssa Alankomaissa. Komissio pyysi Alankomaiden viranomaisilta lisätietoja 20 päivänä maaliskuuta 1998 (D/51297) ja 28 päivänä lokakuuta 1998 (D/54393) päivätyillä kirjeillä. Alankomaiden viranomaiset toimittivat pyydetyt lisätiedot 19 päivänä toukokuuta 1998 (25 päivänä toukokuuta 1998 numerolla A/33974 saapuneeksi kirjatulla) ja 4 päivänä tammikuuta 1999 (6 päivänä tammikuuta 1999 numerolla A/30095 saapuneeksi kirjatulla) päivätyillä kirjeillä. Kantelija toimitti lisätietoja ja asiaa koskevia lehtiartikkeleita 10 päivänä lokakuuta 1998 (6 päivänä marraskuuta 1998 numerolla A/3 8015 saapuneeksi kirjatulla) ja 15 päivänä tammikuuta 1999 (20 päivänä tammikuuta 1999 numerolla C00231 saapuneeksi kirjatulla) päivätyillä kirjeillä.
(3) Komissio antoi 6 päivänä helmikuuta 1999 tekemällään päätöksellä niin sanotun "Italgrani-määräyksen"(3) IPR järjestelmästä myönnetyn tuen osalta ja aloitti EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, joka koski myöhemmin toteutettuja tapauskohtaisia tukitoimenpiteitä. Komissio ilmoitti päätöksestään Alankomaille 9 päivänä maaliskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä (D/01700). Päätös julkaistiin Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä(4). Komissio kehotti asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta.
(4) Komissio sai asianomaisilta kaksi huomautusta ( 1 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 8 päivänä kesäkuuta 1999 numerolla A/34233, ja 7 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 11 päivänä kesäkuuta 1999 numerolla A/34377). Se toimitti huomautukset Alankomaille 28 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä (D/62723), minkä jälkeen Alankomailla oli mahdollisuus vastata huomautuksiin. Alankomaat vastasi menettelyn aloittamiseen 13 päivänä huhtikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä (joka kirjattiin saapuneeksi 14 päivänä huhtikuuta 1999 numerolla A/32920). Se esitti kantansa asianomaisten tekemistä huomautuksista 2 päivänä elokuuta 1999 päivätyllä kirjeellä (joka kirjattiin saapuneeksi 3 päivänä elokuuta 1999 numerolla A/36064). Toinen asianomainen toimitti lisätietoja 18 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä (joka kirjattiin saapuneeksi 24 päivänä kesäkuuta 1999 numerolla A/34661 ).
(5) Koska tärkeitä tietoja edelleenkin puuttui, komissio pyysi lisätietoja 20 päivänä lokakuuta 1999 (D/64378), 15 päivänä toukokuuta 2000 (D/52950), 14 päivänä syyskuuta 2000 (D/54696) ja 4 päivänä lokakuuta 2000 (D/55028) päivätyillä kirjeillä. Alankomaiden viranomaiset pyysivät 3 päivänä marraskuuta 1999 (kirjattu saapuneeksi 5 päivänä marraskuuta 1999 numerolla A/38403), 14 päivänä joulukuuta 1999 (kirjattu saapuneeksi 17 päivänä joulukuuta 1999 numerolla A/39869) ja 30 päivänä lokakuuta 2000 (kirjattu saapuneeksi 3 päivänä marraskuuta 2000 numerolla A/39018) päivätyillä kirjeillä lykkäystä, joka myönnettiin 15 päivänä marraskuuta 1999 (D/64719), 10 päivänä tammikuuta 2000 (D/50073) ja 23 päivänä marraskuuta 2000 (D/55817) päivätyillä kirjeillä. Alankomaiden hallitus toimitti vastauksensa 24 päivänä tammikuuta 2000 (kirjattu saapuneeksi 26 päivänä tammikuuta 2000 numerolla A/30682), 14 päivänä kesäkuuta 2000 (kirjattu saapuneeksi 3 päivänä heinäkuuta 2000 numerolla A/35437), 6 päivänä joulukuuta 2000 (kirjattu saapuneeksi 11 päivänä joulukuuta 2000 numerolla A/40422) ja 2 päivänä helmikuuta 2001 (kirjattu saapuneeksi 2 päivänä helmikuuta 2001 numerolla A/30985) päivätyillä kirjeillä. Tietoja selvitettiin yksityiskohtaisesti 5 päivänä tammikuuta 2000 ja 5 päivänä joulukuuta 2000 järjestetyissä tapaamisissa. Toinen asianomaisista toimitti lisätietoja 21 päivänä maaliskuuta 2000 (kirjattu saapuneeksi 28 päivänä maaliskuuta 2000 numerolla A/32654), 4 päivänä toukokuuta 2000 (kirjattu saapuneeksi 18 päivänä toukokuuta 2000 numerolla A/34095), 28 päivänä kesäkuuta 2000 (kirjattu saapuneeksi 10 päivänä heinäkuuta 2000 numerolla A/35646) ja 12 päivänä syyskuuta 2000 (kirjattu saapuneeksi 19 päivänä syyskuuta 2000 numerolla A/37630) päivätyillä kirjeillä.
2 YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TOIMENPITEESTÄ
2.1 Tukea saanut yritys
(6) SCI on kansainvälinen elektroniikan komponentteja valmistava monialayritys, joka myy palvelujaan Hewlett-Packardin ja Apple Computersin kaltaisille yrityksille. Se tarjoaa osakokoonpanoja, joita käytetään tietokone-, televiestintä-, lääkintä-, kulutushyödyke- ja puolustustarvikemarkkinoilla. Lisäksi SCI kokoaa satoja erilaisia lopputuotteita, kuten mikrotietokoneita, videopäätteitä, sotilaslentokoneissa käytettäviä viestintäjärjestelmiä ja Internet TV -päätelaitteita(5). Hewlett-Packard on valinnut SCI:n kumppanikseen, joka valmistaa sen mikrotietokoneita Alankomaissa. Hewlett-Packard on yksi maailman suurimmista tietokonealan organisaatioista(6).
(7) SCI:n uuden tehtaan oli määrä aloittaa pöytämikrotietokoneiden valmistus Heerenveenissä vuoden 1999 loppuun mennessä. Ennen tehtaan valmistumista SCI aloitti pöytämikrotietokoneiden valmistamisen tilapäisissä tehdastiloissa Leekissä (noin 30 kilometrin etäisyydellä Heerenveenistä).
2.2 Investointituki
(8) Alankomaiden talousministeriö lupasi 9 päivänä joulukuuta 1998 päivätyllä kirjeellä SCI:IIe IPR-järjestelmän mukaisen investointituen, jonka määrä oli 20 prosenttia tukikelpoisista investointikustannuksista. Investointituen enimmäismäärä oli 5,67 miljoonaa euroa (12,5 miljoonaa Alankomaiden guldenia(7)). Investointikustannukset arvioitiin kyseisenä ajankohtana noin 31,1 miljoonan euron suuruisiksi (68,5 miljoonaa guldenia). Investoinnit kattoivat mikrotietokoneita valmistavan tehtaan ja jakelukeskuksen rakentamisen Heerenveeniin.
(9) Alankomaiden viranomaiset vahvistivat, että tuki myönnettiin IPR-järjestelmän mukaisesti. Komissio on hyväksynyt kyseisen järjestelmän(8). IPR-järjestelmän mukaisen tuen suurin sallittu tuki-intensiteetti on aluetuen ylärajan mukainen 20 prosenttia bruttoavustusekvivalentti. Tukikelpoiset kustannukset vahvistetaan vuoden kuluttua hankkeen päättymisestä tehtävällä päätöksellä. Tuen tarkka määrä lasketaan näiden kustannusten perusteella. Tämänhetkisen arvion mukaan todelliset investointikustannukset ovat huomattavasti alun perin ilmoitettuja alhaisemmat. Alankomaiden viranomaisten mukaan uusi arvio on noin 18 miljoonaa euroa (40 miljoonaa guldenia). Tuen 20 prosentin enimmäisintensiteetin mukaisesti IPR-järjestelmän mukaisen tuen määrää lasketaan siten, että se on enintään noin 3,6 miljoonaa euroa (8 miljoonaa guldenia). Tavanomaisen menettelyn mukaisesti tukikelpoisia kustannuksia koskevaan yrityksen lausuntoon liitetään riippumattoman tilintarkastajan lausunto. Talousministeriön tarkastusyksikkö tarkastaa lopullisen ilmoituksen(9). Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat olevansa valmiita toimittamaan lopullisen ilmoituksen myöhemmin.
(10) Alankomaiden viranomaiset ovat ilmoittaneet komissiolle, että kaikki talousarviossa eritellyt kustannukset ovat IPR järjestelmän mukaisia tukikelpoisia investointikustannuksia ja että järjestelmän mukaista ylärajaa on noudatettu. Viranomaisten mukaan eräät kustannustekijät, kuten keskeiset palvelut ja tietokoneet, olivat sekä IPR-järjestelmän että sen soveltamista koskevien sisäisten suuntaviivojen mukaisia. Nämä suuntaviivat perustuvat (muun muassa) järjestelmän soveltamista koskevaan oikeuskäytäntöön. Varastotilojen suhteellisen suurten rakennuskustannusten osalta Alankomaiden viranomaiset selvittivät, että tämä johtui yrityksen erityisluonteesta. Koska kysymyksessä on sopimusvalmistaja, logistiselle ketjulle ja sen automatisoinnille asetetaan korkeita vaatimuksia.
(11) Infrastruktuurikustannusten osalta Alankomaiden viranomaiset ovat alkuperäisten asiakirjojen perusteella todenneet, ettei IBF:n (Internationaal Bedrijvenpark Friesland BV) maksamiin alueen kehittämiskustannuksiin liittynyt laskennallista päällekkäisyyttä. IBF vastaa teollisuuskylän yhdysteiden rakentamisesta sekä yleishyödyllisiin palveluihin liittyvästä infrastruktuurista, kuten viemäröinnistä, sähköinfrastruktuurista, viheralueista jne. IBF:n vuoden 1999 tarkistetun käyttöbudjetin mukaan infrastruktuurikustannukset olivat 9,1 miljoonaa euroa (20,1 miljoonaa guldenia). Alankomaiden viranomaisten mukaan IBF:n vuosikertomuksista ja sen EAKR-tukea koskevista ennakkomaksuhakemuksista (joihin kaikkiin liittyy tilintarkastajan lausunto) käy ilmi, että nämä kustannukset kattavat ainoastaan SCI:n ostaman tontin ulkopuolisen infrastruktuurin kustannukset. Ne eivät koske SCI:n omistamaa tonttia, eikä IPR järjestelmän mukaisten ilmoitusten osalta ole kysymys laskennallisesta päällekkäisyydestä.
2.3 2000-banenplan-työllistämisohjelma
(12) SCI on 2000-banenplan-työllistämisohjelman pääasiallinen edunsaaja(10). Työllistämisohjelman perusti Frieslandin läänin alueellinen työvoimatoimisto (Regionaal Bureau voor de Arbeidsvoorziening Friesland, jäljempänä "RBA"), ja sen tavoitteena on toteuttaa kattava strategia pitkäaikaistyöttömien ja muiden heikommassa asemassa olevien ryhmien tukemiseksi. Frieslandiin investoivien yritysten (uudet investoinnit tai toiminnan huomattavaa laajentamista koskevat investoinnit) avoimet työpaikat ilmoitetaan paikallisille työvoimatoimistoille. Työvoimatoimistot etsivät työpaikkoja työnhakijoille ja huolehtivat siitä, että työnhakijat saavat tarvittavaa koulutusta ja/tai työkokemusta. Työnhakijan työllistymisen varmistamiseksi yritykselle voidaan myöntää suoraa työllistämistukea.
(13) Frieslandin lääni on hyväksynyt ja rahoittanut 2000-banenplan-työllistämisohjelman. Toimenpide koskee ainoastaan Frieslandin lääniä, ja sen talousarvio vuosiksi 1998-2000 on yhteensä 18,6 miljoonaa euroa (41 miljoonaa guldenia), joista 11,2 miljoonaa euroa (24,8 miljoonaa guldenia) on varattu suoraan työllistämistukeen. Ohjelma käynnistettiin maaliskuussa 1998 jatkona vuonna 1997 toteutetulle 700-banenplan-työllistämisohjelmalle. RBA vastaa ohjelman toteuttamisesta. Frieslandin läänin työttömyysaste oli monta vuotta noin 3 prosenttia kansallista keskiarvoa korkeampi. Ero pieneni noin 2 prosenttiin vuonna 1997. Pitkäaikaistyöttömien osuus on kuitenkin kasvanut yli 60 prosenttiin kaikista työttömistä.
(14) Tavanomaiseen hallintomenettelyyn kuuluu, että RBA:n ja uuden tai toimintaansa laajentavan yrityksen välillä tehdään etukäteen sopimus järjestelmän suunnitellusta soveltamisesta. RBA:n ja SCI:n välinen sopimus allekirjoitettiin 3 päivänä marraskuuta 1998. Sopimuksen mukaan SCI paikkaisi työllistämisohjelman kautta enintään 1200 työtöntä, minkä perusteella sille maksettaisiin suoraa työllistämistukea enintään 7620000 euroa (16800000 guldenia). Tuen lopullinen määrä vahvistettaisiin työllistämisohjelman ehtojen mukaisesti palkattujen työnhakijoiden todellisen määrän perusteella. SCI:lle maksettava tuki on 4900 euroa (10800 guldenia), 6500 euroa (14400 guldenia) tai 8200 euroa (18000 guldenia) palkattua työnhakijaa kohti. Alhaisinta summaa sovelletaan "normaaleihin työnhakijoihin", keskimmäistä vähemmistöihin kuuluviin tai vammaisiin työnhakijoihin, työelämään palaavien naisiin, työttömiin nuoriin sekä "toisen" ja "kolmannen vaiheen" työttömiin (joiden työttömyysjakso ylittää kuusi tai yhdeksän kuukautta) ja korkeinta pitkäaikaistyöttömiin (jotka ovat olleet yli vuoden työttöminä). Tuki on tarkoin sidottu aikaisemmin työnhakijana olleeseen henkilöön ja sen edellytyksenä on, että kyseinen henkilö palkataan työskentelemään vähintään 12 kuukauden ajaksi vähintään 18 tuntia viikossa rakenteellisessa työpaikassa. Sopimus on voimassa toukokuun 1998 ja toukokuun 2001 välisen ajan. Ennakkomaksuina maksettiin enintään 80 prosenttia tuen enimmäismäärästä: 2,3 miljoonaa euroa (5107180 guldenia) vuonna 1998 ja 3,8 miljoonaa euroa (8332830 guldenia) vuonna 1999.
(15) Maksetun tuen todellinen määrä on kuitenkin huomattavasti alhaisempi kuin sovittu enimmäismäärä. Syyskuuhun 2000 mennessä oli työllistämisohjelman ehtojen mukaisesti palkattu ainoastaan 954 työntekijää(11). Lisäksi suuri osa heistä on työskennellyt yrityksessä alle vuoden pituisen ajan. SCI on oikeutettu tukeen ainoastaan 252 työntekijän osalta, minkä perusteella tuen määrä on 1,7 miljoonaa euroa (3,7 miljoonaa guldenia). Tuen täsmällinen määrä vahvistetaan vasta sen jälkeen, kun lopullinen ilmoitus on toimitettu viimeistään toukokuussa 2002. Nämä seikat huomioon ottaen Alankomaiden viranomaiset ovat sitoutuneet siihen, että IPR-järjestelmästä ja työllistämisohjelmasta(12) maksettavan tuen yhteismäärä ei saa ylittää 20 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista (ks. johdanto-osan 55 kappale). Osa ennakkomaksuista on jo peritty takaisin. Jäljellä oleva perusteettomasti maksettu tuki peritään vastaavalla tavoin takaisin.
(16) Komissio ilmoitti EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamisesta 6 päivänä helmikuuta 1999 tekemässään päätöksessä, että se piti kyseenalaisena, voidaanko suora työllistämistuki katsoa yleiseksi toimenpiteeksi, kuten Alankomaiden viranomaiset esittivät. Näin ei näyttänyt olevan, koska järjestelmä koski vain Frieslandin läänin yrityksiä. Lisäksi SCI näytti olevan järjestelmän pääasiallinen edunsaaja, kun sen sijaan aikaisempi 700-banenplan-työllistämisohjelma oli tarkoitettu ensisijassa pienille ja keskisuurille yrityksille.
2.4 Maan hinta
(17) SCI osti rakennusmaan IBF:ltä, joka on teollisuuskylän kehittämiseksi perustettu julkinen yritys. Teollisuuskylän vihreän ja korkealaatuisen luonteen varmistamiseksi IBF edellytti, että ainoastaan 70 prosenttia tontin pinta-alasta voitiin käyttää rakennuksiin ja huoltoteihin. Tämän vuoksi SCI:n suunnittelema investointi edellytti 14 hehtaarin suuruista tonttia. Alueen kaavoituksen mukaan, jonka perusteella Frieslandin lääni vahvistaa maa-alueen käyttötarkoituksen ja siihen liittyvät ehdot, rakennuksiin saatiin kuitenkin käyttää vain enintään 15 prosenttia tontin pinta-alasta ja huoltoteihin enintään 10 prosenttia jäljelle jäävästä pinta-alasta. SCI:n ja IBF:n pyynnöstä asiassa toimivaltainen Heerenveenin kaupunki korotti prosenttiosuudet 30 ja 20 prosentiksi ja näiden osuuksien yhdistelmän 40 prosentiksi. Prosenttiosuuksien yhdistelmän korottaminen edelleen 70 prosenttiin (40 prosenttia rakennuksiin ja 30 prosenttia huoltoteihin) edellyttää, että Frieslandin lääni muuttaa alueen kaavoitusta. Muutosmenettely on aikaavievä ja sen lopputulos on poliittisista ja lainsäädännöllisistä syistä epävarma. Täyttääkseen nykyisen kaavoituksen ehdot SCI:n oli tämän vuoksi hankittava omistukseensa 24 hehtaarin suuruinen alue.
(18) Tämän vuoksi SCI osti IBF:llä 24 hehtaarin suuruisen tontin(13) ja myi samanaikaisesti 10 hehtaaria takaisin IBF:lle. Kyseiset 10 hehtaaria on luovutettava IBF:lle neljän viikon kuluessa kaavoituksen muuttamisesta. Maan osto- ja myyntihinta (ilman arvonlisäveroa) oli 2,27 euroa neliömetriltä (5 guldenia/m2), jonka mukaan ostohinnaksi tuli 544000 euroa (1,2 miljoonaa guldenia) ja myyntihinnaksi 227000 euroa (500000 guldenia). Osto- ja myyntihinta maksettiin samana päivänä.
(19) Hinnaksi vahvistettiin 2,27 euroa neliömetriltä maan arvosta 18 päivänä toukokuuta 1998 laaditun asiantuntija-arvioinnin perusteella. Komission esittämän epäilyksen poistamiseksi Alankomaiden viranomaiset antoivat toisen asiantuntija-arvioijan tehtäväksi arvioida maan arvon uudelleen. Huhtikuun 7 päivänä 1999 äivätyssä toisessa arviointikertomuksessa päädyttiin vastaavansuuruiseen hintaan eli 2,54 euroon (5,60 guldenia) neliömetriltä.
(20) Helmikuun 6 päivänä 1999 tehdyssä komission päätöksessä esitettiin epäilyjä ensimmäisessä arviointikertomuksessa käytetystä menetelmästä. Epäilykset koskivat erityisesti sitä, että vain pienestä alasta tosiasiallisesti maksettiin, minkä lisäksi epäiltiin etenkin maan rakennuskelpoiseksi saattamisen kustannuksia koskevaa korjausta sekä tapaa, jolla myönteiset tekijät, kuten moottoriteiden läheisyys, otettiin huomioon. Teollisuuskylän kehittämisestä IBF:IIe aiheutuneiden alkuperäisten kustannusten perusteella komissio oli myös arvioinut maan hinnan huomattavasti korkeammaksi (24,80 euroa (54,70 guldenia)/m2). Hinnaksi arvioitu 2,27 euroa neliömetriltä näytti pikemminkin vastaavan vuonna 1996 tehtyä arviota vielä kehittämättömän maan arvosta. Lisäksi takaisinostosopimuksen oikeudellinen asema oli epäselvä.
2.5 Tilapäisiin tehdastiloihin, turvajärjestelyihin ja kuljetuksiin myönnetty tuki (SEBB-rahasto)
(21) SCI halusi käynnistää tuotannon jo ennen kuin Heerenveenin tehtaan rakentaminen aloitettiin. Noordelijke Ontwikkelingsmaatschappij (Alankomaiden pohjoisosien julkinen aluekehitysyhtiö, jäljempänä "NOM") auttoi SCI:tä löytämään soveltuvat tehdastilat Leekistä, noin 30 kilometrin etäisyydellä Heerenveenistä. NOM oli vuokrannut (osan) näistä tiloista joulukuusta 1997 lähtien. Jotta rakennusta voitaisiin vuokrata tuotantotiloiksi, NOM investoi sen kunnostamiseen 270000 euroa (600000 guldenia). Rakennuksen toisen osan vuokranantaja teki samansuuruisen investoinnin, minkä perusteella kunnostuskustannukset olivat yhteensä 540000 euroa (1,2 miljoonaa guldenia). NOM edellytti SCI:n maksavan vuokraa yhteensä 749000 euroa (1,65 miljoonaa guldenia) toukokuun 1998 ja helmikuun 2000 väliseltä ajalta (75000 guldenia kuukaudessa). SCI muutti uusiin tehdastiloihin Heerenveenissä helmikuussa 2000. NOM maksoi rakennuksen omistajalle Brivec B.V:lle vuokraa samalta ajanjaksolta yhteensä 880000 euroa (1939496 guldenia). Summien erotus on 131000 euroa (289496 guldenia). Energiakustannukset olivat 11300 euroa (25000 guldenia) kuukaudessa.
(22) NOM sai näihin kustannuksiin rahoitustukea yritysympäristöpolitiikan sosiaalis-taloudelliseen tukemiseen tarkoitetuista varoista (sociaal-economisch budget voor bedrijfsomgevingsbeleid, jäljempänä "SEBB-rahasto"). Frieslandin lääni perusti tämän rahaston joulukuussa 1998, jolloin sen talousarvio oli 4,5 miljoonaa euroa (10 miljoonaa guldenia). Rahasto perustettiin täydentävänä toimenpiteenä alueellisen sijoitusilmapiirin vahvistamiseksi. Tässä yhteydessä kiinnitettiin erityistä huomiota työpaikkojen luomiseen kaikkein heikoimmin koulutetuille työnhakijoille.
(23) Komissio pyysi 6 päivänä helmikuuta 1999 tekemässään päätöksessä lisätietoja, jotka koskivat tilapäisiä tehdastiloja sekä julkisten elinten ja yritysten välisiä sopimuksia.
(24) SEBB-varoja käytettiin myös SCI:n työntekijöiden kuljetuksiin Heerenveenin ja Leekissä sijaitsevien tilapäisten tehdastilojen välillä. Julkisen liikenteen käytöstä aiheutuvien kustannusten katsottiin vaikeuttavan työttömien mahdollisuuksia hyötyä työllistämisohjelmasta. Tämän vuoksi NOM antoi julkisen liikenteenharjoittajan tehtäväksi hoitaa SCI:n uusien työntekijöiden ilmaiskuljetukset. Näiden kuljetusten kustannukset (ilman alv:a) olivat 812000 euroa (1789017 guldenia). NOM sai näihin kustannuksiin rahoitustukea SEBB-rahastosta. Kuljetukset eivät juurikaan edellyttäneet julkisen liikenteen lisäämistä, sillä niihin käytettiin olemassa olevia julkisia liikenneyhteyksiä.
(25) NOM maksoi myös SCI:n vuokraamien tehdastilojen turvajärjestelyistä aiheutuneet kustannukset vuokrakauden ajalta. Nämä kustannukset olivat 353000 euroa (778552 guldenia, ilman alv:a).
(26) Sanomalehtiartikkeleissa viitattiin SCI:n toiminnan siirtämisestä Leekistä Heerenveenin uuteen tehtaaseen aiheutuneisiin muuttokustannuksiin myönnettyyn tukeen. Komissio ei ole kuitenkaan löytänyt todisteita siitä, että kyseisiä kustannuksia olisi rahoitettu SEBB-rahastosta tai muista valtion varoista.
2.6 Henkilöstön asumiskustannuksiin myönnetty tuki
(27) Heerenveenin kaupunki maksoi 100000 euroa (noin 220000 guldenia) viiden kotimaastaan muuttaneen ja hankkeen alkuvaiheessa Heerenveeniin sijoitetun SCI:n työntekijän asumisesta. Alun perin kustannuksiksi ilmoitettiin suurempi summa eli 159000 euroa (350000 guldenia).
3 ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
(28) Komissio sai menettelyn aloittamista koskevan päätöksen julkaisemisen(14) jälkeen huomautuksia kahdelta asianomaiselta. Kumpikin asianomainen halusi pysyä nimettömänä.
(29) Ensimmäisessä huomautuksessa käsiteltiin tarkemmin SEBB-rahastosta rahoitettuja kustannuksia. NOM:n saaman tuen määräksi ilmoitettiin 2,7-3,2 miljoonaa euroa (6-7 miljoonaa guldenia). NOM:n tuen avulla SCI:lle eipitänyt aiheutua lainkaan tai ainoastaan vähäisiä kustannuksia Leekissä sijainneista tilapäistiloista. NOM:n varoja oli määrä käyttää vuokra- ja energiakustannusten maksamiseen, tehdastilojen turvajärjestelyihin sekä työntekijöiden edestakaisten kuljetusten järjestämiseen tilapäistiloista.
(30) Toinen huomautus koski seuraavia seikkoja:
(31) Esitetyn väitteen mukaan alueen kaavoituksen ja siihen liittyvien yksityiskohtaisten määräysten perusteella kaikkien yritysten oli maksettava energialiittymästä 6,81 euroa (15 guldenia) neliömetriä kohti. Teollisuuskylän muista yrityksistä poiketen SCI:n ei tarvinnut maksaa energialiittymästä.
(32) Väitteen mukaan SCI ei tavanomaisesta käytännöstä poiketen maksanut IBF:n anssa tehdyn tonttikaupan yhteydessä omaisuuden luovuttamisesta kannettavaa eroa (overdrachtsbelasting).
(33) Maan arvon asiantuntija-arvioitsijan riippumattomuus ja tietyt maan arvon askentaan liittyvät tekijät asetettiin kyseenalaiseksi.
(34) Esitetyn sanomalehtiartikkelin(15) mukaan SCI olisi saanut työllistämisohjelman ukaista työllistämistukea sellaisten työntekijöiden palkkaamiseen, joilla jo oli työpaikka. Tämä olisi työllistämisohjelman ehtojen vastaista.
(35) Toisessa sanomalehtiartikkelissa(16) käsiteltiin Frieslandin läänin esittämää huolta siitä, että investoinnille myönnetty tuki voisi ylittää sallitun enimmäismäärän. Sama asianomainen lähetti viimeisen kohdan osalta vielä toisen kirjeen. Siinä selostettiin Frieslandin lääninhallituksen kokousta, jossa kyseinen huolestuminen ilmaistiin.
(36) Huomautuksia toimittaneet asianomaiset eivät ole SCI:n tai Hewlett-Packardin kilpailijoita.
4 ALANKOMAIDEN HUOMAUTUKSET
4.1 Työllistämistuki
(37) Alankomaiden viranomaiset korostivat huomautustensa aluksi työllisyyden parantamisen tärkeyttä. Viranomaiset selvittivät, että Frieslandin läänin työllisyystilanne oli huomattavasti huonompi kuin Alankomaiden yleinen työllisyyskehitys. Vuonna 1997 työttömyysaste oli Alankomaissa 5,5 prosenttia ja Frieslandin läänissä 7,5 prosenttia. Työllisyyden kasvu oli huomattavasti vähäisempää, ja koulutustaso alitti kansallisen keskiarvon. Yli 60 prosenttia työttömistä oli heikon ammattitaidon omaavia. Pitkäaikaistyöttömien osuus oli noussut 65 prosenttiin. Tilanne edellytti erityistoimia.
(38) Alankomaiden viranomaiset katsoivat työllistämisohjelman yleiseksi toimenpiteeksi, johon ei sisälly EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, koska tuki myönnetään ilman eri toimenpiteitä jokaisesta Frieslandin läänissä luodusta uudesta työpaikasta ja koska tuen määrä työpaikkaa kohti määritellään objektiivisin perustein. SCI on ensimmäinen ja selvästi tärkein työllistämisohjelmaa hyväksikäyttävä yritys. Se ei ole kuitenkaan ainoa tuensaaja. RBA on sopinut työllistämisohjelman soveltamisesta kahden muun yrityksen kanssa. Se on ollut yhteydessä useisiin muihin osapuoliin. Käytettävissä oleva 18,6 miljoonan euron (41 miljoonaa guldenia) suuruinen talousarvio ylittää selvästi SCI:lle myönnettäväksi suunnitellun tuen. RBA:lla ei myöskään ole harkintavaltaa työllistämisohjelman soveltamiseen nähden.
(39) Alankomaiden viranomaisten mukaan työllistämisohjelman mukaiset kannustimet olivat myös lähes samoja, joita yritykset voivat käyttää hyväkseen työnhakijoiden työllistämistä koskevan lain (Wet Inschakeling Werkzoekenden, jäljempänä "WIW")(17) perusteella. Tämä koko maan kattava työllistämistoimenpide katsottiin yleiseksi toimenpiteeksi. Järjestelmän nojalla yritykselle voidaan maksaa enintään 7700 euroa (17000 guldenia) kutakin pitkäaikaistyöttömille, nuorille työttömille ja vammaisille luotua työharjoittelupaikkaa kohti. SCI:IIa olisi ollut mahdollisuus saada tämän järjestelmän mukaista tukea, mutta koska tuen kasautuminen 2000-banenplan -työllistämisohjelmasta maksettavan sijoittautumistuen kanssa ei ole sallittua, SCI ei hakenut WIW:n mukaista tukea. Alankomaiden viranomaiset viittasivat myös työnantaj an sosiaaliturvamaksuj en alentamista koskevaan lakiin (Wet Vermindering Afdrachten, jäljempänä "WVA"). Se on pitkäaikaistyöttömien työllistämiseksi tarkoitettu verotuksellinen toimenpide, jonka perusteella myönnettävät tuet ovat vastaavansuuruisia. Järjestelmän perusteella myönnettävä vapautus työnantaj an sosiaaliturvamaksuista on enintään 8168 euroa (18000 guldenia) neljän vuoden pituisella jaksolla kutakin palkattua työtöntä työnhakij aa kohti (2092 euroa/4610 guldenia kalenterivuotta kohti)(18).
4.2 Maan hinta
(40) Alankomaiden viranomaiset selvittivät, että Alankomaiden lainsäädännön mukaan myynti ja luovutus ovat oikeudellisesti erillisiä tapahtumia. Takaisinostotapahtuma on varaukseton ja osapuolia oikeudellisesti sitova. Maan luovutus sen sijaan riippuu kaavoituksen muutoksista. Jos kaavoitusta muutetaan, maan luovutuksen on tapahduttava neljän viikon kuluessa muutoksesta. Tämän tapahtuman jälkeen kauppa on kokonaisuudessaan toteutunut. Mikäli kaavoitusta ei muuteta ennen 1 päivää tammikuuta 2008, sekä SCI että IBF voivat peruuttaa takaisinostosopimuksen. Siinä tapauksessa SCI:n on ostettava "uudelleen" 10 hehtaarin suuruinen maa-alue, jotta se täyttäisi kaavoituksessa asetetut ehdot. SCI:n ja IBF:n on sovittava tämän kaupan yhteydessä uudesta hinnasta.
(41) Alankomaat väittää, että molemmat maan arvon arvioinnit on tehty julkisten viranomaisten tekemiä maakauppoja koskevassa komission tiedonannossa asetettujen ehtojen mukaisesti. Lasketut hinnat on sen vuoksi katsottava markkinahinnaksi.
(42) Alankomaiden viranomaiset selvittivät, että IBF on saanut tukea kaupungilta, lääniltä, Samenwerkingsverband Noord-Nederland -nimiseltä julkiselta organisaatiolta (yhteistyöelin, joka vastaa Alankomaiden pohjoisosat kattavan rakenneohjelman rahoituksesta) ja Euroopan aluekehitysrahastolta (tavoite 5b-ohjelmasta). Alankomaiden viranomaisten mukaan näitä tukia käytettiin ainoastaan teollisuuskylän yleiseen julkiseen infrastruktuuriin, eivätkä ne siten ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea. Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat olevansa valmiita huolehtimaan siitä, että riippumaton asiantuntija tarkastaa IBF:n lopullisen ilmoituksen. Näin voidaan varmistaa, että IBF ei ole maksanut SCI:n ostamasta tontista aiheutuneita kustannuksia eikä ole saanut tukea tällaiseen tarkoitukseen.
(43) Mitä tulee toisen asianomistajan huomautuksissa esitettyyn energialiittymän kustannuksista vapauttamiseen, Alankomaiden viranomaiset esittivät kantanaan, että kaikki SCI:n tontille rakennettu infrastruktuuri kuului sen vastuulle. IBF vastasi teollisuuskylän yhdysteihin ja muihin yhteyksiin liittyvästä infrastruktuurista.
(44) Omaisuuden luovuttamisesta kannettavan veron (overdrachtsbelasting) osalta Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat, että SCI oli oikeustoimien verotusta koskevan lain (Wet op belastingen rechtsverkeer) 15 pykälän 1 kohdan a alakohdan perusteella vapautettu omaisuuden luovuttamisesta kannettavasta verosta, koska se maksoi kaupasta arvonlisäveroa (17,5 prosenttia). SCI:n oli maksettava arvonlisäveroa, koska maa katsottiin sillä aikaisemmin olleiden rakennusten purkamisen vuoksi rakennusmaaksi (arvonlisäveroa koskevan lain 11 pykälän 1 kohdan a alakohta). Nykyisen verolainsäädännön nojalla se voi vähentää tämän veron tavanomaista menettelyä noudattaen.
4.3 Tilapäisiin tehdastiloihin myönnetty tuki - SEBB-rahasto
(45) Alankomaiden viranomaiset selvittivät SEBB-varojen käyttöä.
(46) NOM vuokrasi tiloja Leekistä tilapäisten ja tehdastuotantoon soveltuvien tilojen kasvaneen kysynnän vuoksi. NOM:n Leekissä sijainneista tilapäisistä tehdastiloista veloittama vuokra perustui riippumattoman asiantuntijan tekemään arviointiin. Vuokra arvioitiin vertailemalla sitä tehdastilojen vuokraamista ja myyntiä koskeviin äskettäisiin sopimuksiin alueella. Arvioitsija huomioi myös rakennuksen äskettäinen kunnostuksen ja sen myönteiset tekniset ominaisuudet, käytettävissä olevat pysäköintimahdollisuudet sekä tontin suhteellisen suuren pinta-alan, minkä vuoksi kyseisenkaltaiselle rakennukselle on vähän kysyntää. Alankomaiden viranomaiset vertasivat vuokraa myös rakennuksen muissa tiloissa toimivien yritysten maksamiin vuokriin. SCI:n maksama vuokra on noin 27 euroa (60 guldenia) neliömetriä kohti. Eräs toinen yritys maksaa vuokraa 19 euroa (42 guldenia) neliömetriä kohti ja kaksi muuta 25 euroa (55 guldenia) neliömetriä kohti. Kahden viimeksi mainitun yrityksen vuokraamat tilat ovat huomattavasti muita pienemmät. Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat lisäksi, että SCI:n muutettua Heerenveeniin tiloja tarjotaan kolmelle muulle yritykselle. Tarjoukset ovat yritysten tutkittavina. Alankomaiden viranomaiset eivät ole ilmoittaneet, onko jokin näistä yrityksistä tällä välin tosiasiallisesti vuokrannut (osan) tehdastiloja.
(47) NOM:n ja Leekissä sijaitsevan rakennuksen toisen osan vuokranantajan tekemät investoinnit olivat yleisiä huoltokustannuksia. Ne olivat velvoitettuja tekemään kyseiset investoinnit Alankomaiden siviilioikeuden 7A osan 1586 pykälän nojalla. Siinä määrätään, että vuokranantajan on pidettävä rakennus sellaisessa kunnossa, että sitä voidaan käyttää vuokrasopimuksen mukaiseen tarkoitukseen. Koska vuokra perustui riippumattoman arvioitsijan tekemään arviointiin, Alankomaiden viranomaiset katsoivat, että investointeihin ei voinut sisältyä valtiontukea. Lisäperusteluna esitettiin, että rakennus on vastaavien ehtojen mukaisesti kaikkien yritysten käytettävissä. NOM pyrkiikin aktiivisesti löytämään muita yrityksiä tilipäistilojen vuokraajiksi.
(48) Työntekijöiden kuljetuksista Leekin ja Heerenveenin välillä aiheutuneet kustannukset on katsottava yksityishenkilöille annetuksi tueksi. Pitkäaikaistyöttömien oli voitava osallistua työllistämisohjelmaan esteittä. Koska kyseisten henkilöiden rahatilanne on niukka, matkakustannukset olisivat voineet estää heitä hakemasta Leekissä sijaitsevaa työpaikkaa. Kuljetusten järjestäminen sopi hyvin myös läänin tavoitteeseen edistää julkisen liikenteen käyttöä. SCI ei ole millään tavoin velvollinen järjestämään julkisia kuljetusyhteyksiä työntekijöilleen sen paremmin kyseisellä alalla sovellettavan työehtosopimuksen kuin yksittäisten työsopimustenkaan perusteella.
(49) Alankomaiden viranomaisten mielestä turvajärjestelyistä maksetut kustannukset eivät ole valtiontukea, koska muussa tapauksessa SCI olisi voinut vaatia NOM:a korvaamaan mahdollisista varkauksista aiheutuneet vahingot. Alankomaiden siviilioikeuden 7A osan 1586 pykälässä määrätään edellä mainitun lisäksi, että vuokranantaja on velvoitettu takaamaan vuokraajalle rakennuksen "häiriöttömän käytön" ("rustig genot") vuokrasopimuksen voimassaoloaikana. Ilman turvajärjestelyjä kyseinen rakennus ei olisi soveltunut vuokrattavaksi aiottuun käyttötarkoitukseensa. Se ei olisi myöskään täyttänyt "häiriötöntä käyttöä" koskevaa ehtoa. Koska tietokoneiden kokoaminen edellyttää huomattavan arvokkaan varaston pitämistä, turvariskejä pidettiin merkittävinä. Samat velvoitteet koskivat NOM:a myös muiden yritysten osalta. Tämän vuoksi myös turvajärjestelyt oli katsottava yleiseksi toimenpiteeksi.
4.4 Henkilöstön asumiskustannuksiin myönnetty tuki
(50) Alankomaiden hallitus esitti, että viiden kotimaastaan muuttaneen ja hankkeen alkuvaiheessa Heereenveeniin sijoitetun HP-SCI:n työntekijän asumiskustannuksiin myönnettyä tukea on pidettävä vähämerkityksisenä (de minimish) tukena(19).
4.5 Lausunto asianomaisten huomautuksista
(51) Asianomaisten huomautusten osalta Alankomaiden viranomaiset totesivat yleisesti, että viranomaisten tiedossa olleiden viitteiden perusteella huomautuksia toimittaneet asianomaiset eivät olleet kilpailevia yrityksiä tai vastaavanlaisten tai muiden teollisuuskylien ostajia. Tämän vuoksi näitä osapuolia ei voida pitää asianomaisina EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 1 artiklan h kohdan mukaisesti(20). Lisäksi viranomaiset tekivät edellä esitetyt yksityiskohtaiset huomautukset.
5 TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI
5.1 2000-banenplan -työllistämisohjelma
5.1.1 Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki
(52) Koska työllistämisohjelman mukaista suoraa työllistämistukea sovelletaan ainoastaan Frieslandin läänissä, toimenpide suosii erityisesti tässä läänissä (tai sen lähialueella) sijaitsevia yrityksiä. Tuen erityisluonne johtuu myös siitä, että sitä voidaan myöntää ainoastaan yrityksille, jotka tekevät uusia tai toiminnan huomattavaa laajentamista koskevia investointeja. SCI:n tulo sattui lisäksi yhteen sen kanssa, että aikaisempi 700-banenplan-työllistämisohjelma laajennettiin 2000-banenplan-työllistämisohjelmaksi. Viimeksi mainitusta myönnetään runsaammin tukea. Vaikka eroavaisuuksiin (osaan niistä) onkin objektiivisiä syitä, on epätodennäköistä, että kysymys olisi yksinomaan sattumasta. Koska järjestelmää rahoitetaan valtion varoista ja tuensaajien tuotteilla käydään tavanomaista kauppaa (SCI:n tuotteiden osalta näin tapahtuu varmuudella), on todennäköistä, että tuki vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja on tämän vuoksi EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Komissio pahoittelee, että Alankomaiden viranomaiset eivät ole noudattaneet velvollisuuttaan ilmoittaa 2000-banenplan-työllistämisohjelmasta SCI:lle myönnetystä tuesta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan määräysten mukaisesti.
5.1.2 Arviointi
(53) SCI:lle myönnetty suora työllistämistuki liittyy sen tekemään investointiin, sillä järjestelmästä myönnetään tukea ainoastaan Frieslandin lääniin ensimmäisen kerran investoiville yrityksille tai yrityksille, jotka investoivat toimintansa huomattavaan laajentamiseen. Tämän vuoksi komission on arvioitava SCI:lle myönnettyä tukea alueellisia valtiontukia koskevien suuntaviivojen(21) (jäljempänä alueellisen tuen suuntaviivat) mukaisena investointitukena eikä työllisyystuen suuntaviivojen(22) mukaisena tukena. Frieslandin lääniin sovellettavaksi aluetuen ylärajaksi on määritetty 20 prosenttia bruttoavustusekvivalentti.
(54) Työllistämistuki kasautuu IPR-järjestelmästä myönnettävän investointituen kanssa, kuten 2.2 kohdassa esitetään. Alueellisen tuen suuntaviivojen 4.18-4.21 kohdassa määritetään, miten tätä kasautumista arvioidaan.
(55) Koska tukien lopullista määrää ei ole vahvistettu, investointi- ja työllistämistuen yhteismäärä on vielä tuntematon. Se ylittää varmuudella aluetuen ylärajan (20 prosenttia bruttoavustusekvivalentti) mukaisen määrän vielä määritettävistä investointikustannuksista. Tuen yläraja ylittyy siinäkin tapauksessa, että maan hankintakustannukset (ks. johdanto-osan 9 ja 62 kappale) laskettaisiin tukikelpoisiksi kustannuksiksi. Määrä ylittää mahdollisesti myös aluetuen ylärajan, jota sovelletaan työhönotetuista henkilöistä aiheutuviin odotettuihin palkkakustannuksiin kahden vuoden pituiselta jaksolta laskettuina. Investoinnin odotettiin alun perin luovan 1200 työpaikkaa. Tämänhetkisen arvion mukaan työpaikkoja tulee olemaan 700. Keskimääräisiksi bruttopalkkakustannuksiksi arvioidaan 1967 euroa (4335 guldenia) kuukaudessa. Tukikelpoisiksi kustannuksiksi arvioidaan tämän vuoksi 33 miljoonaa euroa (72,8 miljoonaa guldenia), minkä perusteella tuen enimmäismäärä olisi 6,6 miljoonaa euroa (14,6 miljoonaa guldenia). Kuten 15 kappaleessa esitetään, Alankomaiden viranomaiset ovat sitoutuneet siihen, että investointi- ja työllistämistuen yhteismäärä ei ylitä 20:tä prosenttia tämän menetelmän mukaisesti laskettavista tukikelpoisista kustannuksista(23). Komissio katsoo näin ollen, että tämän sitoumuksen kattama työllistämistuki soveltuu yhteismarkkinoille. Koska tukien lopullista määrää ei ole vielä vahvistettu ja luodut työpaikat on säilytettävä viiden vuoden ajan, komissio pyytää toimittamaan jatkossa yksityiskohtaiset kertomukset investointihankkeen toteuttamisesta ja siihen myönnetyistä tuista.
5.2 Maakauppa
5.2.1 Maan hintaan sisältyvä tukiosuus
(56) Julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin voi sisältyä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea ostajien hyväksi. Komission tiedonannossa julkisten viranomaisten tekemiin maa-alueita ja rakennuksia koskeviin kauppoihin sisältyvistä tuista esitetään yleiset ohjeet, joita on käytettävä sen arvioimiseksi, onko kysymys tämänkaltaisesta valtiontukiosuudesta(24). Komissio arvioi nyt tarkasteltavaa asiaa kyseisen tiedonannon mukaisesti.
(57) Kyseisen tiedonannon 2 kohdan a alakohdan mukaan julkiset viranomaiset voivat ennen myyntineuvotteluja suorituttaa riippumattoman arvioinnin maan markkinaarvon vahvistamiseksi. Näin määritelty markkinahinta on vähimmäisostohinta, josta voidaan sopia myöntämättä valtiontukea. Komissio on todennut, että maan arvo arvioitiin ensimmäisen kerran 18 päivänä toukokuuta 1998 eli sen jälkeen kun myyntineuvottelut oli aloitettu. SCI oli julkaissut päätöksensä tehtaan sijoittamisesta Heerenveeniin jo marraskuussa 1997, ja julkiset viranomaiset olivat alun perin ilmoittaneet maan hinnaksi 1,36 euroa (3 guldenia) neliömetriä kohti. Lisäksi komissio katsoi, ettei ensimmäisessä arvioinnissa laskettua hintaa, 2,27 euroa (5 guldenia) neliömetriä kohti, voida pitää markkinahintana. Jäljempänä esitettävien tekijöiden perusteella komissio katsoo, että kyseisessä rvioinnissa aliarvioitiin tuntuvasti sekä viheralueina käytettävän maan arvo että kaavoituksen muuttamisen johdosta odotettavissa oleva maan arvon nousu.
(58) Lisäksi tiedonannon 2 kohdan d alakohdassa säädetään, että julkisen viranomaisen alun perin maksamat maa-alueiden ja rakennusten hankintakustannukset ovat markkina-arvon osoitin. Kyseisessä tapauksessa omakustannushinta on 7,42 euroa 1 (16,36 guldenia) neliömetriä kohti(25).
(59) Toisessa arviointikertomuksessa maan hinnaksi arvioitua 2,54 euroa (5,60 guldenia) neliömetriä kohti ei ole myöskään helppo hyväksyä markkinahinnaksi. Koska SCI:lle myyty tontti on suhteellisen suuri, sitä ei voida verrata vastaavanlaisiin maakauppoihin Heerenveenin ympäristössä. Siten maa-alueiden hinnoista ei ole myöskään olemassa vertailukelpoisia tietoja. Tämän vuoksi arvioitsija laati teoreettisen laskelman niistä eduista, joita kaupallinen maanrakentaja voisi saada, jos maa-alue myytäisiin pienemmissä osissa (joille on olemassa vertailukelpoisia hintoja). Koska SCI:lle myyty maa-alue ei ollut vertailukelpoisessa kunnossa, hinta-arvioon sisällytettiin erilaisia korjauksia, joiden jälkeen 24 hehtaarin suuruisen maa-alueen nettomyyntihinnaksi saatiin 620318 euroa (1370000 guldenia), joka vastaa neliöhintana 2,54 euroa.
(60) Komissio katsoo kuitenkin, että markkinahintana ei voida pitää hintaa, jonka kyseisenkaltainen kaupallinen maanrakentaja olisi ollut maa-alueesta valmis maksamaan. Pikemminkin tällaisena hintana on pidettävä hintaa, jolla kaupallinen maanrakentaja olisi ollut valmis myymään kyseisen tontin SCI:n kaltaiselle ostajalle. Tämä merkitsee, että eräitä vähennyksiä ei saada sisällyttää laskelmaan, koska kaupallinen maanrakentaja laskuttaa nämä kustannukset asiakkailtaan. Lisäksi laskennassa olisi otettava huomioon suunnitellun kaavoituksen muuttamisen johdosta odotettavissa oleva maan arvon nousu.
(61) Heerenveenin kaupungin alustavassa muistiossa tehdään useita huomautuksia kaavoituksen muuttamiseksi tarvittavista menettelyistä(26). Muistiossa todetaan, että alhainen rakennustiheys ja vihreä, puistomainen ympäristö ovat mahdollisia kaavoituksen tarkistamisen jälkeenkin. Uusi ympäristövaikutusten arviointi ei ole todennäköisesti tarpeen. Liikennemelun vaikutus voi kuitenkin vielä muuttaa tätä päätelmää. Muistiossa ei mainita muita erityisiä riskejä, ja siinä päätellään, että kaavoituksen muutos voitaisiin hyväksyä kahden vuoden kuluessa. Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat 6 päivänä joulukuuta 2000 päivätyssä kirjeessään kuitenkin, että Alankomaiden Raad van Staten (hallinto-oikeudellisia asioita käsittelevä elin) käsiteltävänä oli vielä vuonna 1998 IBF-teollisuuskylää vastaan aloitettu oikeusmenettely. Asiassa annettiin päätös vasta tammikuussa 1999. Heerenveenin kaupunki ei ollut vielä marraskuussa 2000 tehnyt virallista päätöstä kaavoituksen muuttamisesta. Alankomaiden viranomaisten mukaan kaavoituksen muutos olisi myönteisimmässäkin tapauksessa oikeudellisesti pätevä vasta vuosien 2005-2006 tietämillä. Tämän vuoksi yksikään kaupallinen maanrakentaja ei olisi vuonna 1998 ennakoinut kaavoituksen muuttamisen lopputulosta. Komissio katsookin, että kaavoituksen tulevasta muuttamisesta on vuonna 1998 täytynyt vallita huomattava epävarmuus.
(62) Maan arvon toisen arviointikertomuksen perusteella komission oli mahdollista laskea neliöhinnaksi 6,58-14,51 euroa(27), mihin hintaan teoreettisen laskelman mukainen maanrakentaja olisi ollut valmis myymään kyseisen tontin SCI:n kaltaiselle ostajalle. Mainitussa hintahaarukassa omakustannushinta 7,42 euroa neliömetriä kohti sijoittuu alhaalle, mikä osoittaa suhteellisen suurta epävarmuutta kaavoituksen muuttamisen osalta. Näissä olosuhteissa komissio voi julkisten viranomaisten tekemistä maa-alueita koskevista kaupoista antamansa tiedonannon 2 kohdan d alakohdan mukaisesti käyttää markkina-arvon osoittimena alkuperäisiä hankintakustannuksia. SCI:n ostaman 14,4 hehtaarin suuruisen maa-alueen arvo on tämän perusteella 1,07 miljoonaa euroa (2359000 guldenia). SCI maksoi maaalueesta 318000 euroa (700000 guldenia), minkä vuoksi kyseiseen kauppaan sisältyvä tukiosuus on 753000 euroa (1659000 guldenia).
(63) Laskettu markkinahinta 7,42 euroa neliömetriä kohti vaikuttaa kohtuulliselta, vaikka se onkin alhaisempi kuin 12,25 euroa (27 guldenia) neliömetriä kohti, joka ilmoitettiin vuonna 1998 hinnaksi, jonka perusteella IBF:n oli mahdollista kattaa toiminnastaan aiheutuvat kustannukset. Koska SCI on tärkeä uuden toiminnan ensimmäisenä käynnistävä asiakas, tämä ei ole yllättävää. Lisäksi kustannukset kattavassa hinnassa otetaan huomioon koko teollisuuskylän alue, ja siihen sisältyvät myös infrastruktuurin kustannukset. On myös totta, että vaikka markkinahintojen voidaankin odottaa olevan korkeampia tulevaisuudessa, yksikään muu yritys ei ollut marraskuuhun 2000 mennessä sijoittanut uusia tehdastiloja IBF:n teollisuuskylään. Tämä vahvistaa sen, että Alankomaiden pohjoisosiin on vaikea houkutella merkittäviä investointeja. Myös muihin tärkeisiin teollisuusalueisiin, kuten Eemshaveniin, tehdyt vähäiset investoinnit ovat johtaneet samaan päätelmään.
(64) Markkinahinnaksi laskettua 7,42 euroa voidaan pitää hintana, johon on sisällytetty energialiittymän kustannukset. Kuten 31 kappaleessa esitetään, nämä kustannukset olivat 6,81 euroa (15 guldenia) neliömetriä kohti. IBF kuitenkin vapautti SCI:n näiden kustannusten maksamisesta. Se, että IBF on maksanut ainoastaan SCI:n tontin ulkopuoliset energialiittymän kustannukset ja että SCI on maksanut kaikki energialiittymästä sen omalla tontilla aiheutuneet kustannukset, kuten Alankomaiden viranomaiset esittivät (42 kappale), ei ole asian kannalta merkityksellistä, koska kyseisiä kustannuksia on pidettävä ostajan maksuosuutena yleisestä infrastruktuurista. Kyseisenkaltainen maksu ei sellaisenaan kuitenkaan voi nostaa markkinahintaa.
(65) Maakaupan verotuksen osalta Alankomaiden viranomaiset ovat osoittaneet, että SCI:n vapauttaminen omaisuuden luovuttamisesta kannettavan veron maksamisesta on Alankomaiden verolainsäädännön mukaista, toisin kuin asianomaisen väitteessä esitettiin. Tämän vuoksi vapauttamiseen ei sisälly tukiosuutta.
(66) Kymmenen hehtaarin suuruisen maa-alueen myyntiin ja takaisinostoon ei sellaisenaan sisälly tukiosuutta, koska molemmat kaupat tehtiin samaan hintaan. Mikäli kaavoitusta ei kuitenkaan muuteta, SCI:n on ostettava kyseiset 10 hehtaaria "uudelleen" IBF:ltä. Komissio muistuttaa Alankomaiden viranomaisia siitä, että tällaisessa tapauksessa on sovellettava asianmukaista markkinahintaa.
(67) Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että IBF:n ja SCI:n väliseen maakauppaan sisältyvä tukiosuus on 753000 euroa (1659000 guldenia).
5.2.2 Tuen soveltuvuus yhteismarkkinoille
(68) Koska kysymys on tapauskohtaisesti tukitoimenpiteestä, siihen ei voida soveltaa alueellisen tuen suuntaviivoihin sisältyvää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta, ellei voida osoittaa, että tuen aiheuttaman kilpailun vääristymisen ja vaikeuksissa olevan alueen kehittämiseen osoitetusta tuesta aiheutuvien etujen välillä voidaan taata tasapaino. Tämä ehto ei toteudu; tietokoneiden kokoaminen on kansainvälisesti kilpaileva yritystoiminnan ala, minkä lisäksi päätöstä investoida Heerenveeniin edelsi kova kilpailu Alankomaiden muiden kuntien kanssa. Muilla alueilla toimivat yritykset toimittavat suurimman osan komponenteista (käytännössä lähes kaikki), ja niiden kokoamiseen tarvitaan pääasiassa vain vähän koulutettua työvoimaa. Alankomaiden viranomaiset eivät esittäneet myöskään perusteluja, jotka olisivat tukeneet ehdon toteutumista. Komissio on tutkinut, voidaanko maakauppaan sisältyvään tukiosuuteen soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa esitettyjä muita poikkeuksia. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan mukaiset poikkeukset voisivat tarjota perustan, jonka nojalla tuki voitaisiin katsoa yhteismarkkinoille soveltuviksi. Kysymyksessä ei ole kuitenkaan a) yksittäisille kuluttajille myönnettävä sosiaalinen tuki, b) tuki luonnonmullistusten tai muiden poikkeuksellisten tapahtumien aiheuttaman vahingon korvaamiseksi eikä c) tuki, joka on tarpeen Saksan jaosta aiheutuneen taloudellisen haitan korvaamiseksi. Tukeen ei voida soveltaa myöskään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a, b ja d alakohtien mukaisia poikkeuksia, jotka koskevat tukea taloudellisen kehityksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma, tukea Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen tai kulttuurin ja kulttuuriperinnön edistämiseen annettavaa tukea.
(69) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta, joka koskee tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen annettavaa tukea, ei edellä esitetyn mukaisesti myöskään voida soveltaa tarkasteltavina olevaan tapaukseen. Tukeen ei myöskään sisältynyt tutkimukseen ja kehitykseen, ympäristöön tai pk-yritysten tekemiin investointeihin liittyviä tavoitteita.
(70) On syytä huomata, että Alankomaiden viranomaiset eivät ole myöskään pyrkineet perustelemaan tukea millään edellä mainituista syistä.
(71) Komissio katsoo tämän vuoksi, että maakauppaan sisältyvä tukiosuus ei sovellu yhteismarkkinoille.
5.3 Tilapäiset tehdastilat, turvajärjestelyt ja kuljetukset (SEBB-rahasto)
5.3.1 Tilapäisten tehdastilojen vuokra
(72) Tilapäisten tehdastilojen vuokraa koskevassa asiantuntija-arvioitsijan kertomuksessa on useita vakavia puutteita. Vuokran markkinahinta on ensinnäkin arvioitu vertailemalla sitä muiden äskettäin tehtyjen vuokrasopimusten hintoihin Groningenin ja Drenthen läänien suurimmissa kaupungeissa. Monet näistä kaupungeista eivät ole kuitenkaan vakavasti otettavia vaihtoehtoja SCI:n kannalta, koska ne sijaitsevat liian etäällä Heerenveenistä. Se seikka, että NOM valitsi sijoituspaikan, joka edellytti huomattavia muutostöitä ennen kuin se soveltui SCI:n käyttöön, osoittaa tehdastuotantoon soveltuvista tilapäistiloista vallinnutta puutetta. On myös jokseenkin yllättävää, että arviointiin ei ole sisällytetty Frieslandin läänissä maksettuja vuokria. Vuokran arvioinnissa ei myöskään oteta huomioon NOM:n itsensä maksamaa vuokraa. Näiden syiden vuoksi komissio ei voi pitää saatua tulosta markkinahintana.
(73) Yhtä puutteellisen kiinnekohdan tarjoaa myös vertailu samassa rakennuksessa toimivien muiden yritysten maksamiin vuokriin. Kolmessa tapauksessa neliömetriä kohti laskettu vuokra on alhaisempi kuin SCI:n maksama vuokra, mutta Alankomaiden viranomaiset eivät ole laskeneet kolmen muun yrityksen maksamia vuokria. Todellisuudessa nämä yritykset maksavat korkeampaa vuokraa. Lisäksi rakennuksen kyseisen osan nykyinen omistaja toteaa, että aikaisempi omistaja ei määrittänyt näitä vuokria markkinaehtojen mukaisesti, koska kaikkien kyseisten yritysten oli itse maksettava vuokratilojen vaatimista muutostöistä. Eräs yritys maksoi muutostöistä noin 360000 euroa (800000 guldenia). Kaikkia vertailuja vaikeuttavat kuitenkin vuokratilojen laadulliset eroavaisuudet sekä vuokrasopimusten toisistaan poikkeavat ehdot, jotka koskevat esimerkiksi vuokrasopimuksen voimassaoloaikaa.
(74) NOM:n Brivecille maksamaa vuokraa ja edelleen SCI:ltä veloitettua vuokraa koskevien sopimusten tekemisen välillä ei ole juurikaan ajallista eroa. NOM vuokrasi tilat joulukuusta 1997 lähtien, jolloin SCI oli jo valinnut Heerenveenin sijoituspaikaksi. Arviointikertomuksessa vuokra on kuitenkin laskettu 26 päivästä tammikuuta 1998 lähtien. Alankomaiden viranomaiset painottivat lisäksi, että tapauksessa ei voinut olla kysymys Brivecin hyväksi tulleesta valtiontukiosuudesta, koska oli NOM:n edun mukaista sopia mahdollisimman alhaisesta vuokrasta. Tämän vuoksi komissio katsoo markkinahinnaksi NOM:n maksaman vuokran, minkä perusteella SCI:n saaman valtiontuen määrä oli 131000 euroa (289496 guldenia).
(75) NOM:n tilapäistiloihin tekemää 272000 euron (600000 guldenia) suuruista investointia ei voida pitää normaalina markkinaehtoisena liiketoimena Alankomaiden viranomaiset ovatkin vahvistaneet, että NOM investoi tilapäisiin tehdastiloihin, koska markkinoilla oli havaittavissa puutetta tämänkaltaisista tiloista. NOM ei ole kuitenkaan (vielä) kyennyt vuokraamaan tiloja muille yrityksille sen jälkeen kun SCI muutti uusiin tehdastiloihin. Tämän vuoksi komissio epäilee, onko tilapäistiloista todella puutetta. Epäilys koskee etenkin kyseisenkaltaisia pinta-alaltaan suhteellisen suuria tehdastiloja. Lisäksi NOM:n pitäisi saada toteuttaa kyseisenkaltaisia toimia ainoastaan silloin, kun niistä on odotettavissa tavanomainen markkinaperusteinen tuotto. NOM:n olisi ollut joko korotettava vuokraa vastaavalla määrällä tai SCI:n olisi pitänyt itse maksaa rakennuksen muutostöiden kustannukset, kuten muut rakennukseen sijoittuneet yritykset tekivät. Näin ei ole tapahtunut. Koska kyseiset toimet rahoitettiin SEBB-rahastosta, rahoitusta on kokonaisuudessaan pidettävä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisena valtiontukena.
(76) Sekä vuokraan sisältyvää tukiosuutta että rakennuksen muutostöiden osalta saatua tukea on pidettävä yksittäisenä tilapäistukena. Samoista syistä kuin maan hintaan sisältyvän tukiosuuden osalta on selostettu 68 ja 69 kappaleessa, kyseiseen tukeen ei voida soveltaa mitään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 tai 3 kohdan mukaisista poikkeuksista.
(77) Komissio on tarkistanut todelliset energiakustannukset ja toteaa niiden vastaavan 13000 euron (25000 guldenin) suuruista maksua kuukaudessa. Energiakustannuksiin ei sisälly valtiontukiosuutta.
5.3.2 Tilapäistilojen turvarjestelyt
(78) NOM:n turvajärjestelyistä maksamien kustannusten osalta komissio on uudelleen tarkastellut sitä, miten markkinatalousoloissa kaupallisin perustein toimiva vuokranantaja olisi toiminut. Tämän osalta komissio ei voi yhtyä Alankomaiden viranomaisten esittämään selvitykseen. Siinäkin tapauksessa, että NOM:n piti maksaa turvajärjestelyiden kustannukset välttääkseen SCI:n korvauskanteet, kaupallinen vuokranantaja olisi veloittanut nämä kustannukset edelleen tiloja vuokraavalta yritykseltä tai jättänyt tilat kokonaan vuokraamatta, koska kyseisistä kustannuksista olisi aiheutunut sille huomattava tappio. Tämän vuoksi komissio toteaa, että turvajärjestelyistä aiheutuneet 353000 euron (778552 guldenin) suuruiset kustannukset ovat kokonaisuudessaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea. Maksettua määrää on pidettävä tapauskohtaisena tukena. Samoista syistä kuin maan hintaan sisältyvän tuen osalta on selostettu 68 ja 69 kappaleessa, kyseiseen tukeen ei voida soveltaa mitään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 tai 3 kohdan mukaisista poikkeuksista.
5.3.3 Matkakustannukset
(79) Komissio yhtyy Alankomaiden viranomaisten kantaan siitä, että ilmaiskuljetukset hyödyttivät suoraan yksittäisiä työntekijöitä. SCI ei ollut millään tavoin velvollinen järjestämään kyseisenkaltaisia julkisia kuljetusyhteyksiä työntekijöilleen sen paremmin kyseisellä alalla sovellettavan työehtosopimuksen kuin yksittäisten työsopimustenkaan perusteella.
(80) Vaikka kuljetuskustannuksia ei voidakaan pitää SCI:lle tavallisesti kuuluvina kustannuksina, komission on arvioitava, onko yritys saanut niiden perusteella välillistä tukea. Esimerkiksi uusien työntekijöiden palkkaaminen olisi voinut olla vaikeampaa ilman ilmaiskuljetuksia. Jos otetaan kuitenkin huomioon suhteellisen lyhyt välimatka, tehdastilojen tilapäisyys, Frieslandin läänin suhteellisen suuri työttömyysaste sekä se, että suurin osa tuensaajista oli työllisyysohjelman kautta palkattuja työttömiä, mahdollinen välillinen tuki näyttää merkityksettömältä. Tämän vuoksi komissio toteaa, että NOM:n maksamat kuljetuskustannukset eivät ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea.
5.4 Henkilöstön asumiskustannukset
(81) Heerenveenin kaupunki maksoi 100000 euroa (noin 220000 guldenia) henkilöstön asumiskustannuksista. Alankomaiden viranomaiset eivät ole missään vaiheessa kieltäneet, etteikö toimenpiteessä olisi ollut kysymys tuesta. Viranomaisten mukaan kyseinen tuki ei kuitenkaan ylitä vähämerkityksistä tukea koskevassa de minimis -säännössä asetettua enimmäismäärää. Väite voidaan hyväksyä sillä ehdolla, että Alankomaiden viranomaiset noudattavat kaikkia de minimis -säännön mukaisia ehtoja kasautumista muun de minimis -tuen kanssa koskevat ehdot mukaan luettuina.
6 PÄÄTELMÄT
(82) IPR järjestelmästä myönnetty investointituki, joka todennäköisesti voidaan vahvistaa 3600000 euron (8000000) Alankomaiden guldenin) suuruiseksi, on myönnetty komission hyväksymän aluetukijärjestelmän mukaisesti. Tuki katsotaan tämän vuoksi voimassa olevaksi tueksi.
(83) SCI:n investointihanke sijaitsee EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoitetulla aluetuen piiriin kuuluvalla alueella, jolla tuen ylärajaksi on määritetty 20 prosenttia bruttoavustusekvivalentti. Alankomaiden viranomaiset ovat sitoutuneet siihen, että IPR-järjestelmästä maksettavan tuen ja työllistämistuen yhteenlaskettu tuki-intensiteetti ei ylitä tätä ylärajaa. Investointihankkeen suuruutta ja sen avulla luotavien työpaikkojen määrää koskevien tämänhetkisten arvioiden mukaan IPR järjestelmästä maksettavan tuen aja työllistämistuen yhteismäärä tulee todennäköisesti rajoittumaan noin 6600000 euroon (14600000 guldenia). Mikäli IPR järjestelmästä maksettavan tuen määrä on 3600000 euroa, työllistämistuen määrä tulee rajoittumaan noin 3000000 euroon (6000000 guldenia). Komissio katsoo, että 2000-banenplan työllistämisohjelmasta myönnettävä työllistämistuki soveltuu yhteismarkkinoille sellaisena kuin sitä on Alankomaiden viranomaisten antamilla sitoumuksilla rajoitettu.
(84) Seuraavat toimenpiteet ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea eivätkä sovellu yhteismarkkinoille: maan hintaan sisältyvä tukiosuus: 753000 euroa (1659000 guldenia), tilapäistilojen vuokraan sisältyvä tuki 131000 euroa (289496 guldenia), NOM:n tilapäistiloihin tekemään inventointiin sisältyvä tuki 272000 euroa (600000 guldenia) ja tilapäistilojen turvajärjestelyiden tuki 353000 euroa (778552 guldenia). Komissio katsoo, että Alankomaat on toteuttanut kyseiset toimenpiteet sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohtaa.
(85) SCI:n työntekijöiden edestakaisten kuljetusten järjestämisestä Leekissä sijainneista tilapäistiloista aiheutuneet 812000 euron (1789017 guldenin) suuruiset kustannukset eivät ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea. Henkilöstön asumiskustannuksiin myönnetty 100000 euron (220000 guldenin) suuruinen tuki ei ylitä de minimis -säännön mukaista enimmäismäärää.
(86) Mikäli tuki todetaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, yhteisöjen tuomioistuimen asiassa 70/72(28) antaman ja asioissa 310/85(29) ja C-5/89(30) vahvistetun tuomion mukaan komission on velvoitettava jäsenvaltio toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet tuensaajalle sääntöjenvastaisesti maksetun tuen perimiseksi takaisin. Nämä toimenpiteet ovat välttämättömiä tuen maksamista edeltäneen tilanteen palauttamiseksi sekä kaikkien väärin perustein myönnetystä tuesta vastaanottajalle aiheutuneiden hyötyjen mitätöimiseksi tuen myöntämispäivästä alkaen. Komission velvoitteesta periä yhteismarkkinoille soveltumaton tuki takaisin säädetään asetuksessa (EY) N:o 659/1999.
(87) Tuki on maksettava takaisin viipymättä Alankomaiden oikeuden menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan komission päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti. Koron laskeminen perustuu kaupalliseen korkoon, ja siinä käytetään aluetuen avustusekvivalentin laskemisessa käytettävää viitekorkoa,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
SCI:n työntekijöiden edestakaisten kuljetusten järjestäminen Leekissä sijainneista tilapäistiloista ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
2 artikla
Tuki, jonka Alankomaat on toteuttanut myöntämällä 2000-banenplan-työllistämisohjelmasta tukea SCI:lle ja jota on rajoitettu Alankomaiden viranomaisten antamalla sitoumuksella, soveltuu yhteismarkkinoille, jos IPR-järjestelmästä ja työllistämisohjelmasta myönnettävän tuen yhteismäärä ei ylitä aluetuen ylärajaa 20 prosenttia bruttoavustusekvivalentti. Alankomaiden on varmistettava, että tukikelpoisia menoja koskevassa lopullisessa ilmoituksessa ei ylitetä 20 prosentin ylärajaa.
3 artikla
Maan hintaan sisältyvä tukiosuus, tilapäistiloista veloitettuun vuokraan ja NOM:n tilapäistiloihin tekemään investointiin sisältyvä tuki sekä tilapäistilojen turvajärjestelyihin sisältyvä tuki eivät sovellu yhteismarkkinoille.
4 artikla
1. Alankomaiden on toteutettava kaikki tarpeelliset toimenpiteet 3 artiklassa tarkoitettujen sääntöjenvastaisesti myönnettyjen tukien perimiseksi takaisin tuensaajalta.
2. Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisen oikeuden mukaisten menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen todelliseen takaisinperintään asti. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon.
5 artikla
Alankomaiden on tarkoin valvottava investointihankkeen edistymistä ja toimitettava komissiolle kertomukset, jotka koskevat IPR-järjestelmästä maksetun tuen lopullista määrää, tuen piiriin kuuluvien työntekijöiden todellista määrää ja palkkakustannuksia, 2000-banenplan-työllistämisohjelmasta myönnetyn tuen lopullista määrää sekä näiden tukitoimenpiteiden perusteella luotujen työpaikkojen säilyttämistä viiden vuoden pituisella jaksolla sen jälkeen, kun investointi on saatettu päätökseen. Henkilöstön asumiskustannuksiin myönnetyn tuen osalta Alankomaiden viranomaisten on noudatettava de minimis -säännön mukaisia ehtoja ja erityisesti niitä ehtoja, jotka koskevat kasautumista muun de minimis -tuen kanssa.
6 artikla
Alankomaiden on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet.
7 artikla
Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.
Tehty Brysselissä 13 päivänä helmikuuta 2001.