Komission asetus (EY) N:o 510/2003,
annettu 20 päivänä maaliskuuta 2003,
väliaikaisten polkumyyntitullien käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan para-kresolin tuonnissa
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96(1), jäljempänä "perusasetus", sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1972/2002(2), ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa asiasta,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
(1) Komissio ilmoitti Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä 27 päivänä kesäkuuta 2002 julkaistulla ilmoituksella, jäljempänä "menettelyn aloittamista koskeva ilmoitus"(3), polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan para-kresolin tuonnissa yhteisöön.
(2) Polkumyynnin vastaisen menettelyn aloittamista edelsi valitus, jonka teki 13 päivänä toukokuuta 2002 Degussa Knottingley Ltd, ainoa yhteisön tuottaja ja siis kaikesta para-kresolin tuotannosta yhteisössä vastaava tuottaja. Valituksessa esitetty näyttö kyseisen tuotteen polkumyynnistä ja siitä aiheutuvasta merkittävästä vahingosta katsottiin riittäväksi perusteeksi menettelyn aloittamiselle.
(3) Komissio ilmoitti menettelyn aloittamisesta virallisesti niille vientiä harjoittaville tuottajille ja tuojille/kauppiaille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä näiden järjestöille, asianomaisten viejämaiden edustajille, käyttäjille ja valituksen tehneille yhteisön tuottajille. Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus ilmaista näkökantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa.
(4) Eräät osapuolet esittivät näkökantansa kirjallisesti. Kaikille osapuolille, jotka esittivät kuulemispyynnön määräajassa ja osoittivat, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä, annettiin mahdollisuus suulliseen kuulemiseen.
(5) Koska valituksessa mainittujen kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien määrä on huomattava, komissio ilmoitti, että on ehkä syytä soveltaa otantamenetelmää perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti. Jotta komissio voisi päättää otannan tarpeellisuudesta ja jotta se voisi tarvittaessa valita otoksen, kaikkia vientiä harjoittavia tuottajia pyydettiin ilmoittautumaan komissiolle ja toimittamaan menettelyn aloittamista koskevan ilmoituksen mukaisesti perustiedot tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvästä toiminnastaan tutkimusajanjakson ajalta (1 päivästä huhtikuuta 2001 31 päivään maaliskuuta 2002).
(6) Vientiä harjoittavien tuottajien toimittamien tietojen tarkastelun tuloksena ja otantaa varten esitettyihin kysymyksiin saatujen vastausten vähäisyyden vuoksi päätettiin, ettei ollut tarpeen käyttää otantaa.
(7) Jotta vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa voisivat halutessaan jättää markkinatalouskohtelua tai yksilöllistä kohtelua koskevan pyynnön, komissio lähetti pyyntölomakkeet niille vientiä harjoittaville kiinalaisille tuottajille, joita asian tiedettiin koskevan. Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi markkinatalouskohtelua ja yksilöllistä tarkastelua.
(8) Komissio lähetti kyselylomakkeet niille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille yrityksille, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa. Vastaukset saatiin valituksen tehneeltä yhteisön tuottajalta, kahdelta vientiä harjoittavalta tuottajalta, yhdeltä vertailumaassa toimivalta tuottajalta ja seitsemältä käyttäjältä.
(9) Komissio hankki ja tarkasti kaikki polkumyynnin, siitä johtuvan vahingon ja yhteisön edun alustavaa määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. Tarkastuskäyntejä tehtiin seuraavien yritysten toimitiloihin:
a) Vientiä harjoittavat tuottajat
- Nanjing Jingmei Chemical Co., Ltd, Kiinan kansantasavalta,
- Shandong Reipu Chemicals Co., Ltd, Kiinan kansantasavalta.
b) Vertailumaan tuottaja
- Merisol USA LLC, Amerikan yhdysvallat.
c) Yhteisön tuottajat
- Degussa Knottingley Ltd, Yhdistynyt kuningaskunta.
d) Käyttäjät
- BASF, Ludwigshafen, Saksa.
(10) Polkumyyntiä ja vahinkoa koskeva tutkimus kattoi 1 päivän huhtikuuta 2001 ja 31 päivän maaliskuuta 2002 välisen ajan, jäljempänä "tutkimusajanjakso". Vahinkoa koskevassa selvityksessä suuntausten tarkastelu kattoi 1 päivän tammikuuta 1998 ja tutkimusajanjakson päättymisajankohdan välisen ajan, jäljempänä "tarkastelujakso".
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. Tarkasteltavana oleva tuote
(11) Tarkasteltavana oleva tuote on tällä hetkellä CN-koodiin ex 2907 12 00 luokiteltava para-kresoli, jonka puhtausaste para-isomeerin suhteen on vähintään 97 prosenttia nettokuivapainosta laskettuna.
(12) Para-kresoli on myrkyllinen orgaaninen kemikaali, jonka väri vaihtelee värittömästä kellertävään. Sitä käytetään välituotekemikaalina hapettumisen estoaineiden ja hienokemikaalien, kuten anisaldehydin, aurinkovoiteiden tai UV-stabilisaattorien, tuotannossa. Tarkasteltavana olevan tuotteen puhtausaste vaihtelee 97 prosentista 99,9 prosenttiin, mutta puhtaudesta riippumatta sillä on aina samat fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet ja samat käyttötarkoitukset. Sen perusmolekyylinä on aina (C7H8O), jossa metyyliryhmä on kiinnittynyt samaan kohtaan, ja sen epäpuhtaudet ovat samat (esim. orto-kresoli, meta-kresoli).
2. Samankaltainen tuote
(13) Yksi vientiä harjoittava tuottaja ja yksi käyttäjä esittivät, ettei yhteisössä tuotettua para-kresolia voitu pitää vertailukelpoisena Kiinassa tuotetun ja sieltä yhteisöön viedyn para-kresolin kanssa kyseisten kahden tuotteen puhtausasteen erojen vuoksi. Käyttäjä väitti, että sillä oli ollut ongelmia yhteisön tuotannonalan tuottaman para-kresolin sisältämien epäpuhtauksien vuoksi. Tutkimuksen mukaan kaikki para-kresoli on kuitenkin samankaltaista, koska sillä on aina samat fysikaaliset ja kemialliset perusominaisuudet ja käytännössä samat käyttötarkoitukset. Tämän vahvistivat sekä yhteisön tuottajan toimitiloissa tehty tarkastus että useimmat käyttäjät.
(14) Todettiin, että Kiinassa valmistetulla ja kotimarkkinoilla myydyllä sekä yhteisöön viedyllä para-kresolilla, vertailumaan (Amerikan yhdysvallat, jäljempänä "Yhdysvallat") kotimarkkinoilla myydyllä tuotteella sekä yhteisön tuotannonalan valmistamalla ja yhteisössä myydyllä tuotteella on käytännössä samat fysikaaliset ja kemialliset ominaisuudet sekä samat käyttötarkoitukset. Tämän vuoksi tuotteiden katsotaan olevan samankaltaisia perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
C. POLKUMYYNTI
1. Normaaliarvo
a) Markkinatalouskohtelu
(15) Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdan nojalla normaaliarvo määritetään Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevissa polkumyyntitutkimuksissa 2 artiklan 1-6 kohdan mukaisesti niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, jotka voivat osoittaa täyttävänsä 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistetut edellytykset eli sen, että tarkasteltavana olevan tuotteen valmistus ja myynti tapahtuvat markkinatalousolosuhteissa.
(16) Kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa pyysi markkinatalouskohtelua:
- Nanjing Jingmei Chemical Co., Ltd, Nanjing, kiinalais-taiwanilainen yhteisyritys,
- Shandong Reipu Chemicals Co., Ltd, Qihe County, täysin kiinalainen osakeyhtiö.
(17) Näitä pyyntöjä tarkasteltiin lähemmin perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan c alakohdassa vahvistettujen viiden edellytyksen mukaisesti. Kumpikin yritys täytti vaaditut edellytykset, koska niiden liiketoimintaa koskevat päätökset tehdään markkinatilanteen mukaan ilman valtion merkittävää puuttumista asiaan. Niillä on yksi selkeä kirjanpito, joka tarkastetaan riippumattomasti kansainvälisten kirjanpitonormien mukaisesti ja jota sovelletaan kaikkeen toimintaan. Tuotantokustannuksiin tai rahoitustilanteeseen ei kohdistu aiemmasta keskusjohtoisesta talousjärjestelmästä johtuvia merkittäviä vääristymiä. Oikeusvarmuuden ja toiminnan vakauden takaa se, että molempiin yrityksiin sovelletaan konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntöä ja että valuuttamuunnokset tehdään markkinahintaan.
(18) Yhteisön tuotannonalalle annettiin mahdollisuus huomautusten esittämiseen, ja erityisesti siltä kysyttiin, olivatko raaka-aineiden hinnat markkinahintoja. Myöhempi tutkimus osoitti, että kahden kiinalaisen viejän tuottajan raaka-aineiden hinnat vastasivat maailmanmarkkinahintoja ja myös yhteisön tuotannonalan maksamia hintoja. Neuvoa-antavaa komiteaa kuultiin, eikä se esittänyt vastalauseita komission päätelmistä.
b) Vertailumaa
(19) Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan a alakohdan mukaisesti on normaaliarvo niiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta, joille ei myönnetä markkinatalouskohtelua, määritettävä käyttäen perustana vientiä harjoittavien kiinalaisten tuottajien myymiin tuotteisiin verrattaviin tuotteisiin vertailumaassa sovellettuja hintoja tai vastaavaa laskennallista arvoa.
(20) Tämän menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa komissio ehdotti Japania sopivaksi markkinataloutta toteuttavaksi kolmanneksi maaksi normaaliarvon määrittämiseksi Kiinalle.
(21) Yksi vientiä harjoittava tuottaja esitti vertailumaaksi Intiaa sillä pääasiallisella perusteella, että intialaisen tuottajan kustannusrakenne oli samanlainen kuin kiinalaisten tuottajien. Yhteisön tuotannonala vastusti Intian nimeämistä vertailumaaksi väittäen, ettei intialaisten tuottajien kotimarkkinamyynti etuyhteydettömille asiakkaille ollut edustava.
(22) Komissio otti yhteyttä kaikkiin tiedossa olleisiin Euroopan yhteisön ja Kiinan ulkopuolella oleviin para-kresolin tuottajiin (Intiassa, Japanissa ja Yhdysvalloissa kussakin yksi tuottaja). Japanilainen ja kiinalainen tuottaja eivät toimineet menettelyssä yhteistyössä. Lisäksi valtaosa Intian tuotannosta oli tarkoitettu käytettäväksi kytkösmarkkinoilla. Yhdysvaltalaisen tuottajan myynti oli edustava, koska kotimarkkinamyynnin määrä oli yli 5 prosenttia Kiinasta peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen viennistä yhteisöön eikä merkittäviä tuontirajoituksia ollut. Tämän vuoksi komissio päätti käyttää Yhdysvaltoja sopivana vertailumaana.
c) Normaaliarvon määrittäminen yhteistyössä toimiville vientiä harjoittaville tuottajille, joille myönnettiin markkinatalouskohtelu
(23) Perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdan mukaisesti komissio selvitti ensin, oliko para-kresolin kotimarkkinamyynti edustava, eli oliko kotimarkkinamyynnin kokonaismäärä vähintään 5 prosenttia yhteisöön suuntautuneen viennin kokonaismäärästä. Tutkimus osoitti, että kotimarkkinamyynti oli edustava.
(24) Tämän jälkeen komissio selvitti, voidaanko yrityksen kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen perusasetuksen 2 artiklan 4 kohdan mukaisesti tavanomaisessa kaupankäynnissä. Tätä varten määritettiin, kuinka suuri osuus riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta kotimarkkinamyynnistä ei ollut tutkimusajanjaksona kannattamatonta.
(25) Koska alle 10 prosenttia kummankin kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinamyynnistä oli kannattavaa, normaaliarvo oli perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti määritettävä laskennallisesti. Normaaliarvon laskennan perustana oli kummankin vientiä harjoittavan tuottajan omat valmistuskustannukset, joihin lisättiin kohtuullinen määrä myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia ja voittoa. Tässä oli mahdollista käyttää omia myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia, koska vientiä harjoittavan tuottajan kotimarkkinoilla toteutunut samankaltaisen tuotteen myynti oli perusasetuksen 2 artiklan 2 kohdassa annetun määritelmän mukaisesti edustava eli kummankin yrityksen kotimarkkinamyynti oli yli 5 prosenttia asianomaisen yrityksen viemästä tarkasteltavana olevan tuotteen määrästä. Perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan b alakohdan mukaisesti voittomarginaalina käytettiin kotimarkkinoilla myytävien samaan yleiseen tuoteluokkaan kuuluvien tuotteiden voittomarginaalia. Tätä voittomarginaalia voitiin käyttää, koska samaan yleiseen tuoteluokkaan kuuluu useampia tuotteita, jotka ovat orgaanisia peruskemikaaleja (esim. natriumsulfiitti).
d) Normaaliarvon määrittäminen vertailumaassa
(26) Sen määrittämiseksi, tapahtuiko tuotteiden, jotka olivat verrattavissa kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien yhteisöön myymiin tuotteisiin, myynti Yhdysvaltain markkinoilla tavanomaisessa kaupankäynnissä, kotimarkkinoiden myyntihintaa verrattiin kokonaistuotantokustannuksiin (eli valmistuskustannuksiin, joihin oli lisätty myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset). Koska kotimarkkinoilla myydyn tuotteen myynnistä kannattamatonta oli alle 20 prosenttia ja koska tuotantokustannusten painotettu keskiarvo oli alempi kuin myyntihinnan painotettu keskiarvo, normaaliarvoksi vahvistettiin kaikkien liiketoimien perusteella laskettu painotettu keskihinta.
(27) Tämän vuoksi normaaliarvoksi määritettiin yhteistyössä toimivan yhdysvaltalaisen tuottajan etuyhteydettömille asiakkaille suuntautuneessa myynnissä käyttämien kotimaan myyntihintojen painotettu keskiarvo.
2. Vientihinta
(28) Vientihinnat yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien osalta määritettiin ensimmäiselle riippumattomalle asiakkaalle yhteisössä myydystä tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti.
(29) Yhteistyön puuttumisen vuoksi vientihinnat muiden vientiä harjoittavien tuottajien osalta määritettiin perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Vientihintojen laskennan perustana käytettiin niiden vientihintojen painotettua keskiarvoa, joita yhteistyössä toimivat tuottajat olivat soveltaneet vertailumaan tuottajan myymää tuotetta vastaaviin tuotteisiin, ellei muita lähteitä ollut käytettävissä. Eurostatin lukuja ei voitu käyttää, koska tarkasteltavana oleva tuote luokitellaan CN-koodiin, joka kattaa myös muita hintarakenteeltaan erilaisia tuotteita.
3. Vertailu
(30) Normaaliarvon ja vapaasti tehtaalla -vientihinnan tasapuolisen vertailun varmistamiseksi yhteistyössä toimivien vientiä harjoittavien tuottajien osalta otettiin, perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti, oikaisujen muodossa asianmukaisesti huomioon eroavuudet, joiden väitettiin ja osoitettiin vaikuttavan hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen. Oikaisuja tehtiin kuljetus-, vakuutus- ja käsittely-, pakkaus- ja luottokustannusten sekä palkkioiden huomioon ottamiseksi aina, kun se oli perusteltua.
(31) Yhteistyöhön osallistumattomien tuottajien osalta vertailun perustana oli johdanto-osan 29 kappaleen mukaisesti määritetyn yhteistyössä toimivien tuottajien keskivientihinnan sekä vertailumaalle johdanto-osan 27 kappaleen mukaisesti määritetyn normaaliarvon välinen vertailu.
4. Polkumyyntimarginaali
(32) Perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti polkumyyntimarginaali määritettiin normaaliarvon painotetun keskiarvon ja vientihintojen painotetun keskiarvon välisen vertailun perusteella edellä esitetyn mukaisesti. Väliaikainen polkumyyntimarginaali ilmaistiin prosentteina CIF-hinnasta yhteisön rajalla tullaamattomana.
(33) Marginaalit ovat:
TAULUKON PAIKKA
D. VAHINKO
1. Yhteisön tuotannonalan määritelmä
(34) Ainoa yhteistyössä toimiva yhteisön tuottaja tuotti tutkimusajanjakson aikana 100 prosenttia yhteisön para-kresolin tuotannosta.
(35) Yksi käyttäjä ja yksi vientiä harjoittava tuottaja väittivät, että yksi käyttäjistä valmisti para-kresolia myös kytkösmarkkinoiden käyttöön. Tutkimus kuitenkin osoitti, ettei kyseinen käyttäjä tuottanut para-kresolia vaan isomeeriseosta. Seos jalostetaan edelleen para-kresolia siitä erottamatta. Kyseinen seos ei sisälly tuotteen määritelmään, joka esitetään johdanto-osan kappaleessa 11. Tämän vuoksi asianomaista käyttäjää ei tässä tutkimuksessa pidetä tarkasteltavana olevan tuotteen tuottajana.
(36) Tämän vuoksi katsotaan, että ainoa yhteisön tuottaja muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan.
(37) Koska yhteisön tuotannonalan muodostaa näin ollen ainoastaan yksi tuottaja, kaikki kyseiseen tuottajaan liittyvät luvut oli luottamuksellisuussyistä indeksoitava.
2. Yhteisön markkinoiden määrittäminen
(38) Jotta voitiin määrittää, oliko yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinkoa, sekä määrittää kulutus ja yhteisön tuotannonalan tilannetta kuvaavat talouden tunnusluvut, tutkittiin, oliko tarkastelussa otettava huomioon yhteisön tuotannonalan tuotannon myöhempi käyttötarkoitus ja missä laajuudessa se oli otettava huomioon.
(39) Para-kresoli käytetään saman yhtymän sisällä välituotteena muiden kemiallisten tuotteiden (lähinnä hapettumisen estoaineet ja hienokemikaalit kuten aurinkovoiteet) valmistuksessa tai se myydään sellaisenaan etuyhteydessä olevalle tai etuyhteydettömälle kolmannelle osapuolelle. Ensiksi mainittua vaihtoehtoa kutsutaan kytkösmarkkinakäytöksi.
(40) Tutkimuksessa määriteltiin kytkösmarkkinakäyttöä ilmenevän silloin, kun tuotanto käytettiin saman yhtymän sisällä jatkojalostukseen. Kytkösmarkkinakäyttöön liittyvissä tilanteissa myynti tapahtui siirtohinnoin, joita ei ollut asetettu markkinaolosuhteiden mukaan, tai se kohdentui yritykselle, joka ei voinut valita toimittajaa vapaasti. Tämän vuoksi kytkösmarkkinakäytön tarkastelussa oli perustana käytettävä tuotettuja määriä ja niiden osuutta kokonaismyynnistä. Kaiken muun myynnin katsottiin tapahtuneen vapailla markkinoilla.
(41) Mahdollisimman täydellisen kuvan saamiseksi yhteisön tuotannonalan tilanteesta hankittiin ja analysoitiin kaikkeen para-kresolia koskevaan toimintaan liittyvät tiedot ja määritettiin, oliko para-kresoli tarkoitettu käytettäväksi kytkösmarkkinoilla vai vapailla markkinoilla. Todettiin, ettei tuonnilla ollut suoraa vaikutusta kytkösmarkkinoilla käytettäväksi tarkoitettuun para-kresoliin. Sitä vastoin vapailla markkinoilla myytäväksi tarkoitetun tuotannon todettiin kilpailleen suoraan tuonnin kanssa, sillä kyseinen myynti tapahtui tavanomaisissa markkinaolosuhteissa, mikä merkitsee, että toimittaja voidaan valita vapaasti. Tästä syystä huomio keskitettiin vapaisiin markkinoihin. Vaikka vapailla markkinoilla tapahtunutta myyntiä ja kytkösmarkkinakäyttöä koskevat tiedot yhdistettiin, jos se oli perusteltua, analyysissä tarkasteltiin vapaiden markkinoiden ja kytkösmarkkinoiden toimituksia mahdollisuuksien mukaan erikseen.
(42) Tutkimuksen perusteella todettiin, että tiettyjä yhteisön tuotannonalaan liittyviä talouden tunnuslukuja oli järkevää tarkastella koko toiminnan kannalta. Tuotanto (sekä kytkösmarkkinakäyttöön että myyntiin vapailla markkinoilla tarkoitettu), kapasiteetin käyttöaste, investoinnit, varastot, työllisyys ja tuottavuus riippuvat koko toiminnasta riippumatta siitä, siirretäänkö tuotanto jatkojalostettavaksi yhtymän sisällä vai myydäänkö se vapailla markkinoilla.
(43) Muita yhteisön tuotannonalaan liittyviä talouden tunnuslukuja analysoitiin ja arvioitiin tarkastellen erityisesti sellaista vapailla markkinoilla vallitsevaa tilannetta, jossa markkinaolosuhteet ovat mitattavissa ja liiketoimet tapahtuvat tavanomaisissa markkinaolosuhteissa ja toimittaja voidaan siis valita vapaasti; tarkasteltavia tunnuslukuja olivat myyntimäärä ja myyntihinnat yhteisön markkinoilla sekä vientimäärä ja -hinnat. Tämän vuoksi kulutus ja markkinaosuudet määritettiin vapailla markkinoilla tapahtuneen myynnin ja tuonnin määrän perusteella.
3. Yhteisön kulutus
(44) Todettavissa oleva yhteisön kulutus määritettiin yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymien määrien (kytkösmarkkinakäyttöä lukuun ottamatta) perusteella sekä asianomaisesta maasta ja muista kolmansista maista tulleen tuonnin määriä koskevien tietojen perusteella.
(45) Kuten edellä mainittiin, yhteisöön todettiin tuotavan CN-koodiin ex 2907 12 00 luokiteltuna para-kresolin lisäksi myös muita tuotteita. Muita virallisia tilastoja tai selvityksiä ei para-kresolin kulutuksesta ole käytettävissä. Tämän vuoksi tuontia koskevissa arvioissa oli käytettävä perustana yhteistyössä toimivien käyttäjien, joiden todettiin tuoneen para-kresolista lähes kaiken, kyselylomakkeeseen antamia vastauksia sekä kiinalaisen vientiä harjoittavan tuottajan toimittamia tarkastettuja tietoja.
(46) Tämän perusteella yhteisön kulutus kasvoi vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana noin 45 prosenttia eli 8780 miljoonasta tonnista 12770 miljoonaan tonniin. Vuoden 1998 ja vuoden 2000 välillä kulutus kasvoi 62 prosenttia ja vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välillä se väheni 11 prosenttia. Kulutus kasvoi jyrkästi vuodesta 1999 vuoteen 2000.
4. Tuonti asianomaisesta maasta
a) Määrä ja markkinaosuus
(47) Para-kresolin tuonti asianomaisesta maasta kasvoi tarkastelujakson aikana siten, että vuonna 1998 tuonti oli 40 miljoonaa tonnia, vuonna 2000 240 miljoonaa tonnia ja tutkimusajanjakson aikana 4035 miljoonaa tonnia.
(48) Asianomaisesta maasta tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi niin, että kun markkinaosuus oli vuonna 1998 alle 1 prosenttia, oli se tutkimusajanjakson aikana yli 30 prosenttia.
b) Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat
(49) Komissio tutki, alittivatko asianomaisen maan vientiä harjoittavien tuottajien hinnat tutkimusajanjakson aikana yhteisön tuotannonalan hinnat. Jotta hinnat olisivat keskenään vertailukelpoisia, vientiä harjoittavien tuottajien hinnat on oikaistu asianmukaisesti cif-tasolle, kun taas yhteisön tuottajien hinnat on oikaistu vapaasti tehtaalla -tasolle.
(50) Tämän perusteella todetut hinnan alittavuuden marginaalit ilmaistuina prosentteina yhteisön tuottajien hinnoista ovat seuraavat:
TAULUKON PAIKKA
(51) Tuonnista yhteisön markkinoiden hintoihin kohdistuneet vaikutukset eivät tulleet täysin näkyviin kyseisissä hinnan alittavuuden marginaaleissa, sillä hintoja oli jouduttu alentamaan, mistä oli osoituksena kannattamaton tilanne yhteisön tuotannonalalla, jolla tuotanto oli kannattamatonta vuodesta 2001 lähtien.
5. Yhteisön tuotannonalan tilanne
5.1 Koko toimintaan, myynti kytkösmarkkinoille mukaan luettuna, liittyvien tekijöiden tarkastelu
a) Tuotanto
(52) Yhteisön tuotannonalan tuotanto kasvoi vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 1 prosentin. Tuotanto kasvoi ensin vuoteen 2000 asti 28 prosenttia, minkä jälkeen se laski tarkastelujakson päättymiseen asti 21 prosenttia.
b) Kapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
(53) Myös yhteisön tuotannonalan kokonaistuotantokapasiteetti kasvoi vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 17 prosenttia. Tämä oli seurausta tuotantolaitosten nykyaikaistamisesta. Samana aikana kapasiteetin käyttöaste laski 14 prosenttia; suurimmillaan se oli vuonna 2000 ja laski alimpiin lukemiin tutkimusajanjakson aikana.
c) Investoinnit
(54) Yhteisön tuotannonala investoi huomattavasti tuotantolaitoksiinsa koko tarkastelujakson ajan, ja vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana se kasvatti vuotuisia investointejaan merkittävästi eli noin 80 prosenttia. Tämä kehitys liittyy pääasiassa ympäristöinvestointeihin sekä kapasiteetin lisäämiseksi (vuonna 1998 ja tutkimusajanjakson aikana) ja tehokkuuden ja tuottavuuden parantamiseksi tehtyihin uusiin kone- ja laiteinvestointeihin.
d) Vaihto-omaisuus
(55) Valmiin tuotteen varastot olivat pienet koko tutkimusajanjakson ajan, ja vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana ne vähenivät 60 prosenttia. Tutkimusajanjakson aikana varastojen osuus koko myynnistä oli alle 1 prosenttia. On kuitenkin syytä huomata, että välituotteen määrä kasvoi tutkimusajanjakson aikana huomattavasti ja se oli epätavallisen suuri.
e) Työllisyys, tuottavuus ja palkat
(56) Työllisyys laski yhteisön tuotannonalalla vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 6 prosenttia. Palkat nousivat vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana noin 18 prosenttia. Keskimääräinen tuottavuus tuotettuina tonneina työntekijää kohden kasvoi hieman tarkastelujakson aikana.
5.2 Vapaita markkinoita koskevaan toimintaan liittyvien tekijöiden tarkastelu
a) Myynti
(57) Yhteisössä tuotetun tarkasteltavana olevan tuotteen myynnin määrä yhteisön markkinoilla kasvoi vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 23 prosenttia. Myös myynnin määrä kasvoi vuoteen 2000 asti (52 prosenttia), minkä jälkeen se väheni vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana (19 prosenttia).
b) Markkinaosuus
(58) Vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonala menetti noin 9 prosenttiyksikköä markkinaosuudestaan yhteisön markkinoilla (joka oli tutkimusajanjakson aikana noin 51 prosenttia), kun samana ajanjaksona kokonaiskulutus kasvoi noin 45 prosenttia ja asianomaisesta maasta peräisin olevan tuonnin markkinaosuus kasvoi alle 1 prosentista yli 30 prosenttiin.
c) Kasvu
(59) Kuten edellä mainittiin, samaan aikaan, kun yhteisön kulutus kasvoi vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana noin 45 prosenttia, yhteisön tuotannonalan myynnin määrä kasvoi 23 prosenttia ja asianomaisen tuonnin määrä kasvoi 100 prosenttia. Yhteisön tuotannonalan myynti ei siis kasvanut markkinoiden kasvusuuntausta vastaavasti. Sen markkinaosuus päinvastoin laski vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana noin 9 prosenttiyksikköä, kun taas asianomaisen tuonnin markkinaosuus kasvoi samana aikana alle 1 prosentista yli 30 prosenttiin.
d) Hinnat
(60) Yhteisön tuottajien yhteisössä tuottaman ja myymän tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräinen nettomyyntihinta nousi vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 10 prosenttia. Hinnannousu tapahtui lähes kokonaan vuonna 2001. Tältä osin on syytä todeta, että vuonna 2001 yhden pääraaka-aineen, natriumhydroksidin (kaustinen sooda), hinta nousi yli kaksinkertaiseksi.
e) Kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto, kassavirta ja pääoman saanti
(61) Painotettu keskimääräinen kannattavuus, ilmaistuna voittoina/tappioina suhteessa yhteisössä tuotettujen ja myytyjen tuotteiden nettomyynnin arvoon, heikkeni vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kannattavuus oli suurimmillaan vuonna 1999 (yli 10 prosenttia), alkoi heiketä voimakkaasti vuonna 2000 ja painui negatiiviseksi vuonna 2001 ja tutkimusajanjaksona, jolloin tappioiden suuruus oli 5-10 prosenttia. Yhden yhdysvaltalaisen kilpailijan todettiin harjoittaneen aggressiivista hintapolitiikkaa vuonna 2000, mikä lopulta johti sen katoamiseen markkinoilta. Tämän vuoksi raaka-aineiden hinnannousu kyseisenä vuonna voitiin siirtää asiakkaiden maksettavaksi vain rajoitetussa määrin. Tässä yhteydessä on syytä todeta, että pääraaka-aineiden, tolueenin ja natriumhydroksidin (kaustinen sooda), hinta nousi tarkastelujakson aikana yli 50 prosenttia. Vuonna 2001 asianomaisesta maasta yhteisöön tulevan tuonnin määrä kasvoi suureksi, ja se tapahtui alhaisin hinnoin, minkä seurauksena yhteisön tuotannonalan kannattavuuden heikkeneminen jatkui ja syveni entisestään.
(62) Samoin heikkeni sijoitetun pääoman tuotto, ilmaistuna voittoina/tappioina suhteessa sijoitetun pääoman nettokirjanpitoarvoon.
(63) Yhteisössä tuotetun ja myydyn tuotteen aiheuttama kassavirta väheni jyrkästi vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Se oli suurimmillaan vuonna 1999 ja muuttui negatiiviseksi tutkimusajanjakson aikana.
(64) Yhteisön tuotannonalalla ei todettu pankkilainojen ja emoyritykseltä saatavan rahoituksen perusteella olevan vaikeuksia pääoman saannissa.
f) Polkumyyntimarginaalin suuruus
(65) Kun otetaan huomioon polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin määrä ja hinnat, tosiasiallisten polkumyyntimarginaalien vaikutuksia ei voida pitää vähäpätöisinä.
6. Vahinkoa koskevat päätelmät
(66) Yhteisön kulutus kasvoi vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana noin 45 prosenttia. Yhteisön tuotannonala ei voinut kuitenkaan hyötyä täysimääräisesti tästä kehityksestä, sillä sen myynnin kasvu kattoi ainoastaan puolet yhteisön kulutuksen kasvusta ja samalla, etenkin vuodesta 2000 lähtien, tuonti asianomaisesta maasta kasvoi voimakkaasti.
(67) Hintojen kehityksen osalta voidaan todeta, että yhteisön tuotannonala kykeni hieman korottamaan myyntihintojaan vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Tämä hintojen korotus ei kuitenkaan riittänyt edes kattamaan pääraaka-aineiden hintojen nousua. Samana aikana Kiinasta tulevan tuonnin hinnat laskivat 30 prosenttia. Lisäksi tutkimusajanjakson aikana asianomaisen tuonnin hinnat alittivat selvästi yhteisön tuotannonalan, jonka toiminta oli vuodesta 2001 lähtien tappiollista, hinnat.
(68) Yhteisön tuotannonalan tilanteen on todettu heikentyneen vuoden 2001 ja tutkimusajanjakson aikana, erityisesti tuotannon supistumisen, kapasiteetin käyttöasteen pienenemisen, myynnin vähenemisen, markkinaosuuden pienenemisen, kannattavuuden heikkenemisen, sijoitetun pääoman tuoton vähenemisen ja kassavirran pienenemisen muodossa. Lisäksi on ilmennyt merkittävä hinnan alittavuus, ja kannattavuus ja sijoitetun pääoman tuotto ovat heikentyneet vakavasti.
(69) Yksi vientiä harjoittava tuottaja esitti, ettei yhteisön tuotannonalalle ollut aiheutunut vahinkoa. Väitteen perusteeksi esitettiin yhteisön tuotannonalalla tapahtunut tuotannon lisäys, kapasiteetin kasvu, myynnin kasvu, myyntihintojen nousu ja varastojen pieneneminen. Tämän osalta voidaan todeta, että vuosien 1998 ja 2000 välillä ilmenneen tarkasteltavana olevan tuotteen kysynnän jyrkän kasvun seurauksena yhteisön tuotannonala saattoi todellakin kasvattaa tuotantoaan ja myyntiään ja korottaa myyntihintojaan. Mutta vaikka myynti onkin kasvanut, se ei ole kasvanut siinä määrin, kuin markkinoiden kasvun perusteella olisi voinut odottaa. Lisäksi myyntihintojen nousu oli selvästikin riittämätöntä muun muassa siksi, että raaka-aineiden hinnat nousivat vielä enemmän ja yhteisön tuotannonalan toiminta oli tutkimusajanjakson aikana (ja myös vuonna 2001) tappiollista.
(70) Näin ollen todettiin yhteisön tuotannonalan tilanteen heikentyneen siinä määrin, että alustavasti päätellään sille aiheutuneen perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa.
E. SYY-YHTEYS
1. Johdanto
(71) Perusasetuksen 3 artiklan 6 ja 7 kohdan mukaisesti komissio on tarkastellut, onko asianomaisesta maasta peräisin olevan para-kresolin polkumyynnillä tapahtuva tuonti aiheuttanut yhteisön tuotannonalalle siinä määrin vahinkoa, että sitä voidaan pitää merkittävänä. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin lisäksi tutkittiin muita tiedossa olevia tekijöitä sen varmistamiseksi, ettei niiden yhteisön tuotannonalalle mahdollisesti aiheuttaman vahingon katsottu johtuneen polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista.
2. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutus
(72) Tarkastelujakson aikana asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä kasvoi merkittävästi (40 miljoonasta tonnista 4035 miljoonaan tonniin), samoin sen markkinaosuus (alle 1 prosentista 30 prosenttiin). Kiinasta tulevan tuonnin kasvun voimakas vaihe osui tutkimusajanjaksolle (vuoden 2000 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana 240 miljoonasta tonnista 4035 miljoonaan tonniin), kun taas tuontihinnat laskivat merkittävästi (46 prosenttia) jo vuodesta 2000 tutkimusajanjaksoon asti.
(73) Samana aikana yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni 9 prosenttiyksikköä ja, mikä vielä merkityksellisempää, hintakehitys yhteisön tuotannonalalla oli riittämätön. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hinnat alittivat tutkimusajanjakson aikana merkittävästi yhteisön tuotannonalan hinnat (joita oli jouduttu alentamaan, koska toiminta oli tappiollista). Samana aikana raaka-aineiden, etenkin natriumhydroksidin (kaustinen sooda), hinnat nousivat merkittävästi.
(74) Edellä esitettyä analysoitaessa olisi otettava huomioon, että hinta on yksi määräävimmistä tekijöistä asiakkaiden ostaessa para-kresolia. Lisäksi on paikallaan huomata, että vuodesta 1998 vuoteen 2000 eli aikana, jolloin polkumyynnillä tapahtuvaa tuontia ei vielä tullut yhteisön markkinoille merkittäviä määriä, yhteisön tuotannonalan toiminta oli edelleen kannattavaa.
3. Muiden tekijöiden vaikutus
a) Tuonti muista kolmansista maista
(75) Tutkimus osoitti, että Japani ja Yhdysvallat olivat ainoat muut kolmannet maat, joista tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin yhteisöön vähimmäistason ylittäviä määriä. Tarkastelujakson aikana mainituista kolmansista maista tuotavan para-kresolin määrä väheni merkittävästi eli 35 prosenttia, ja samana aikana sen markkinaosuus pieneni noin 22 prosenttiyksikköä ja oli tutkimusajanjakson aikana noin 17 prosenttia. Vuodesta 2000 vuoteen 2001 kyseisistä maista tuleva tuonti väheni yli 50 prosenttia eli 5953 miljoonasta tonnista 2566 miljoonaan tonniin. Tämä vähennys tapahtui siis lähes samana aikana kuin Kiinasta tulevan tuonnin kasvu.
(76) On paikallaan todeta, että tarkastelujakson aikana merkittävä yhdysvaltalainen kilpailija katosi markkinoilta. Kyseinen yritys harjoitti vuonna 2000 aggressiivista hintapolitiikkaa, mikä esti yhteisön tuotannonalaa saamasta hyötyä myynnin kasvusta ja oman voittomarginaalinsa noususta. Yritys oli sittemmin pakotettu sulkemaan tuotantolaitoksensa vuonna 2001.
(77) Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, ettei kyseinen tuonti poistanut syy-yhteyttä polkumyynnin ja Kiinasta tulevan tuonnin aiheuttaman merkittävän vahingon väliltä. Sitä vastoin sen asema yhteisön markkinoilla heikkeni samoin kuin yhteisön tuotannonalankin asema. Tutkimus on lisäksi osoittanut, että Kiinasta peräisin oleva polkumyynnillä tapahtuva tuonti ei vain vallannut Japanin ja Yhdysvaltojen menettämää markkinaosuutta, vaan sen määrä ylitti tämän markkinaosuuden merkittävästi.
b) Muut tekijät
(78) Komissio tarkasteli myös, olisiko myös muista tekijöistä voinut aiheutua vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, ottaen huomioon erityisesti kysynnän mahdollisen supistumisen, tekniikan ja tuottavuuden kehityksen yhteisön tuotannonalalla, yhteisön tuotannonalan toteuttaman tarkasteltavana olevan tuotteen viennin ja kytkösmarkkinoille suuntautuneen myynnin.
(79) Kysynnän kehittymisen osalta voidaan todeta, että koska para-kresolin todettavissa oleva kulutus kasvoi huomattavasti tarkastelujakson aikana, yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen merkittävän vahingon ei voida katsoa johtuneen kysynnän supistumisesta yhteisön markkinoilla.
(80) Mitä tulee tekniikan ja tuottavuuden kehitykseen yhteisön tuotannonalalla, yhteisön tuotannonala on säilyttänyt myynnin entisellä tasolla ja jopa lisännyt sitä vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Se on myös tehnyt huomattavia investointeja ja nykyaikaistanut tuotantolaitoksiaan lisäten siten tuottavuuttaan kilpailukykynsä heikkenemisen rajoittamiseksi. Niinpä pääteltiin alustavasti, että kyseinen kehitys ei ollut syynä merkittävään vahinkoon.
(81) Yksi vientiä harjoittava tuottaja ja yksi käyttäjä esittivät, että osa vahingosta johtui yhteisön tuotannonalan tuotantokapasiteettiin tekemistä investoinneista ja että tämä oli myös syynä kapasiteetin käyttöasteen laskuun. Tältä osin on paikallaan huomata, että kapasiteetin käyttöaste itse asiassa kasvoi välittömästi vuosina 1998 ja 1999 toteutuneen tuotantokapasiteetin lisäyksen seurauksena. Viimeisin tuotantokapasiteetin lisäys saatiin päätökseen vasta tutkimusajanjakson jälkeen, mikä merkitsee, ettei sillä ollut vaikutusta tutkimusajanjakson aikaiseen kapasiteetin käyttöön.
(82) Sama vientiä harjoittava tuottaja esitti myös, että valituksen tekijän viennin väheneminen oli merkki sen puutteellisesta kilpailukyvystä. Viennistä voidaan todeta, että vuoden 1998 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana yhteisön tuotannonala oli pakotettu vähentämään 59 prosenttia myynnistään kolmansien maiden markkinoilla, joilla se niin ikään joutui kilpailemaan kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kanssa. Vientiin suuntautunut myynti oli tutkimusajanjakson aikana ainoastaan 5-10 prosenttia yhteisön tuotannonalan kokonaismyynnistä. Vientitoiminnalla ei näin ollen voida selittää yhteisön tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa.
(83) Lisäksi tutkittiin, heikensikö yhteisön tuotannonala itse myyntiään vapailla markkinoilla suunnatessaan toimituksia enemmän kytkösmarkkinoille. Kytkösmarkkinoille suunnatun myynnin osuuden kokonaismyynnistä todettiin kuitenkin vähentyneen tarkastelujakson aikana 36 prosentista 29 prosenttiin. Lisäksi kyseinen myynti tapahtui hinnoilla, jotka vastasivat suurin piirtein vapailla markkinoilla veloitettuja hintoja. Tästä syystä katsotaan, ettei kytkösmarkkinakäytön kehitys vaikuttanut merkitsevästi yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
4. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät
(84) Edellä oleva tarkastelu on osoittanut, että asianomaisesta maasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus ovat kasvaneet tuntuvasti etenkin vuodesta 2001 lähtien ja että tutkimusajanjakson aikana sen myyntihinnat ovat laskeneet merkittävästi ja hinnan alittavuus on ollut huomattava. Samaan aikaan, kun Kiinasta alhaisin hinnoin tulevan tuonnin markkinaosuus kasvoi, yhteisön tuotannonalan markkinaosuus pieneni merkittävästi, mikä yhdessä alaspäin kohdistuneen hintapaineen kanssa johti muun muassa yhteisön tuotannonalan merkittäviin tappioihin tutkimusajanjakson aikana. Lisäksi tutkittaessa muita sellaisia tekijöitä, jotka olisivat voineet aiheuttaa vahinkoa yhteisön tuotannonalalle, ilmeni, ettei yksikään niistä ollut voinut vaikuttaa tuotannonalaan kielteisellä tavalla.
(85) Edellä todettujen seikkojen perusteella päätellään alustavasti, että polkumyynnillä tapahtuva tuonti oli syynä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneeseen merkittävään vahinkoon.
F. YHTEISÖN ETU
1. Alustavat huomiot
(86) Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti komissio tarkasteli yhteisön etua. Yhteisön edun määrittämisen perustana oli arvio kaikista asiaan liittyvistä eduista, kuten yhteisön tuotannonalan sekä tarkasteltavana olevan tuotteen tuojien/kauppiaiden ja käyttäjien/kuluttajien eduista, siinä laajuudessa kuin asianomaiset osapuolet toimittivat tässä yhteydessä pyydetyt tiedot.
(87) Tämän perusteella tutkittiin, oliko polkumyyntiä, vahinkoa ja syy-yhteyttä koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että tässä tapauksessa ei ole yhteisön edun mukaista ottaa käyttöön polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä.
2. Tutkimus
(88) Jotta toimenpiteiden käyttöönoton tai käyttöönotosta luopumisen todennäköisiä vaikutuksia voitiin arvioida, komissio pyysi tietoja kaikilta asianomaisilta osapuolilta. Komissio lähetti kyselylomakkeen yhteisön tuotannonalalle, kahdelle tuojalle ja 17 käyttäjälle. Yhteisön tuottaja ja seitsemän käyttäjää vastasivat kyselyyn.
(89) Vastaukset saatiin asetetussa määräajassa seuraavilta seitsemältä tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjältä:
- BASF AG, Ludwigshafen, Saksa,
- Bayer AG, Leverkusen, Saksa,
- Ciba Spezialitätenchemie Lampertheim GmbH, Lampertheim, Saksa,
- Eliokem SAS, Courtaboeuf, Ranska,
- Great Lakes Chemical (Europe) GmbH, Frauenfeld, Sveitsi (jolla para-kresolia käyttävät tehtaat Ranskassa ja Saksassa),
- Raschig GmbH, Ludwigshafen, Saksa,
- Rütgers Chemicals AG, Castrop-Rauxel, Saksa.
(90) On syytä mainita, että Raschig GmbH myi para-kresolia käyttävän liiketoimintansa valituksen tekijälle tutkimusajanjakson jälkeen, eikä se näin ollen ole enää käyttäjä tai asianomainen osapuoli.
3. Yhteisön tuotannonala
(91) Yhteisön tuotannonala on osoittanut olevansa rakenteellisesti elinkelpoinen tuotannonala, joka kykenee mukautumaan muuttuviin markkinaolosuhteisiin. Sen voittomarginaalit olivat varsin hyvät vuosina 1998-2000, jolloin polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutukset eivät vielä näkyneet markkinoilla. Se teki myös huomattavia investointeja ja jatkoi vientiä.
(92) Toimenpiteiden käyttöönoton katsotaan palauttavan terveen kilpailun markkinoille. Jos toimenpiteet otetaan käyttöön, yhteisön tuotannonala pystyy saamaan takaisin ainakin osan menettämästään markkinaosuudesta, millä on puolestaan myönteinen vaikutus kannattavuuteen.
(93) Kuten edellä esitettiin, yhteisön tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa, joka johtui asianomaisesta maasta peräisin olevasta polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista. Jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, yhteisön tuotannonalan tilanne heikkenisi todennäköisesti entisestään. Tämän seurauksena työpaikkoja menetettäisiin yhä lisää. Polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin hintoja alas painava vaikutus tekisi edelleen tyhjiksi kaikki yhteisön tuotannonalan ponnistelut etenkin kannattavuuden palauttamisessa entiselle tasolle. Toimenpiteiden käyttöönotosta luopuminen vaarantaisi tuotannonalan olemassaolon pitkällä aikavälillä, eikä voida sulkea pois sitä, että ainoa yhteisön tuottaja joutuisi ehkä lopettamaan toimintansa joutuessaan kilpailemaan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin kanssa.
4. Tuojat/kauppiaat
(94) Tuojat ja kauppiaat eivät vastanneet kyselyyn. Tässä yhteydessä on paikallaan muistaa, että kaikki suurimmat käyttäjät ostavat para-kresolin suoraan tuottajilta.
(95) Koska tuojien rooli on vähäinen eivätkä ne toimineet menettelyssä yhteistyössä, päätellään alustavasti, ettei polkumyyntitoimenpiteistä kohdistuisi tuojiin merkittävää kielteistä vaikutusta.
5. Käyttäjät/kuluttajat
(96) Seitsemän käyttäjää vastasi kyselyyn. Yksi tarkastuskäynti suoritettiin. Seitsemän yhteistyössä toimivaa käyttäjää toivat tutkimusajanjakson aikana 98 prosenttia yhteistyössä toimivalta kiinalaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta tuodusta para-kresolista. Kyseisissä yrityksissä työskenteli lähes 200 henkilöä, joiden tehtävät liittyivät suoraan para-kresolin kauppaan.
(97) Tarkasteltavana olevan tuotteen käyttäjät ovat kemianteollisuuden yrityksiä. Para-kresolia käytetään pääasiallisesti hapettumisen estoaineiden, hienokemikaalien ja välituotteiden tuotannossa. Käyttäjäyritykset pyrkivät hankintojaan tehdessään yleensä yhdistämään luotettavuuden ja huokeimman mahdollisen hinnan, ja näin ollen ne ovat voineet viime vuosina hyötyä para-kresolin matalista hinnoista. Tämän vuoksi kaikki yhteistyössä toimivat käyttäjät Raschig GmbH -yritystä lukuun ottamatta ovat omaksuneet kielteisen kannan polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoon, koska ne pelkäävät menettävänsä halvan hankintalähteen, mikä heikentäisi niiden kilpailukykyä jatkojalostustuotteiden markkinoilla sekä aasialaisten kilpailijoiden että valituksen tekijän suhteen.
(98) Hapettumisen estoaineiden tuottajia huolestuttaa lähinnä kilpailu valituksen tekijän taholta, sillä tämä on merkittävä toimija kyseisillä markkinoilla, ja ne pelkäävät valituksen tekijän voivan käyttää para-kresoliin sovellettavia polkumyyntitoimenpiteitä asemansa vahvistamiseen ja mahdollisesti määrätäkseen tarjonnan ja hintojen kehittymistä hapettumisen estoaineiden markkinoilla. Hienokemikaalien, kuten anisaldehydin ja aurinkovoiteiden, tuottajia huolestuttaa kilpailu aasialaisten tuottajien taholta, sillä nämä saisivat edelleen halpaa para-kresolia Kiinasta.
(99) Tullit eivät kuitenkaan johtaisi kilpailun heikkenemiseen merkittävästi tai puutteelliseen tarjontaan. Voidaan sen sijaan ennakoida, että Kiinasta tulevaa tuontia on edelleenkin saatavilla kilpailukykyisin hinnoin, sillä yhteistyössä toimivalle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle esitetyt tullit ovat alemmat kuin todettu hinnan alittavuus. Lisäksi käytettävissä on myös vaihtoehtoisia hankintalähteitä muista kolmansista maista tullitta. Tästä syystä yhteisön tuotannonalan odotetaan reagoivan mahdollisiin polkumyyntitoimenpiteisiin ennemminkin tuotantoa ja myyntiä lisäämällä (eikä hintoja nostamalla) saavuttaakseen paremmin suurtuotannon edut, joiden ansiosta se voisi palauttaa kannattavuuden entiselle tasolle. Kaiken edellä esitetyn perusteella päätellään, että käyttäjät voivat edelleenkin ostaa para-kresolia kilpailukykyiseen hintaan, ja oletetaan, että toimenpiteillä olisi vain vähän vaikutusta niiden kykyyn kilpailla aasialaisten kilpailijoiden ja valituksen tekijän kanssa.
(100) Edellä esitetyn perusteella pääteltiin alustavasti, että mahdollisten polkumyyntitoimenpiteiden vaikutus ei todennäköisesti olisi käyttäjien kannalta ratkaiseva.
6. Kilpailua ja kauppaa vääristävät vaikutukset
(101) Mahdollisten toimenpiteiden vaikutuksista yhteisössä vallitsevaan kilpailuun voidaan todeta, että koska asianomaisilla vientiä harjoittavilla tuottajilla on vahva markkina-asema, ne todennäköisesti jatkaisivat tuotteidensa myyntiä, joskaan ei enää polkumyyntihinnoin. Kahdelle yhteistyössä toimivalle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle ehdotetuilla suhteellisen alhaisilla tulleilla näiden näet pitäisi pystyä toimimaan terveissä markkinaolosuhteissa yhteisössä. Kun otetaan huomioon kaikki käyttöön otetut tullit, yhteisön markkinoilla tulee todennäköisesti edelleenkin olemaan riittävästi huomattavia kilpailijoita, asianomaisen maan, Japanin ja Yhdysvaltain tuottajat mukaan luettuina. Näin ollen käyttäjät ja kuluttajat voivat edelleen valita tarkasteltavana olevan tuotteen toimittajan. Toisaalta, jos toimenpiteitä ei oteta käyttöön, on ainoan yhteisön tuottajan tulevaisuus uhattuna. Sen katoaminen vähentäisi voimakkaasti kilpailua yhteisön markkinoilla.
7. Yhteisön etua koskevat päätelmät
(102) Edellä esitettyjen syiden perusteella päätellään alustavasti, ettei tässä tapauksessa ole pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön polkumyyntitulleja.
G. VÄLIAIKAISET POLKUMYYNTITOIMENPITEET
1. Vahingon korjaava taso
(103) Ottaen huomioon polkumyyntiä, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevat päätelmät olisi otettava käyttöön väliaikaisia polkumyyntitoimenpiteitä, jotta estettäisiin polkumyynnillä tapahtuvasta tuonnista yhteisön tuotannonalalle aiheutuvat lisävahingot.
(104) Tullin suuruuden määrittämisessä on otettu huomioon todetut polkumyyntimarginaalit sekä yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrä.
(105) Polkumyynnin aiheuttaman vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrittämistä varten laskettiin vahinkomarginaalit. Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla samassa kaupan portaassa painotettua keskimääräistä vientihintaa vastaavaan yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla myymän para-kresolin vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan.
(106) Vahinkoa aiheuttamaton hinta saatiin laskemalla kokonaistuotantokustannukset ja lisäämällä niihin voittomarginaali, joka voidaan kohtuudella saavuttaa, kun vahingollista polkumyyntiä ei esiinny. Kun otettiin huomioon yhteisön tuotannonalan taloudellinen tilanne aikaisempina vuosina (1998-2000) ja pitkän aikavälin investointien tarve, sopivaksi todettiin 10 prosentin voittomarginaali.
(107) Tämän jälkeen ilmaistiin hinnan alittavuutta koskevia laskelmia varten määritetyn painotetun keskimääräisen vientihinnan ja yhteisön tuotannonalan vahinkoa aiheuttamattoman hinnan välinen ero prosentteina koko cif-tuontiarvosta.
2. Väliaikaiset toimenpiteet
(108) Edellä esitetyn perusteella katsotaan, että Kiinasta peräisin olevaa tuontia koskevat väliaikaiset polkumyyntitullit olisi perusasetuksen 7 artiklan 2 kohdan mukaisesti otettava käyttöön alimpien marginaalien suuruisina alhaisemman tullin säännön mukaisesti. Tässä tapauksessa kaikki tullit olisi näin ollen määrättävä todettujen marginaalien suuruisiksi.
(109) Tässä asetuksessa mainitut yrityskohtaiset polkumyyntitullit määritettiin tämän tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten tilannetta tutkimuksen ajankohtana. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia "kaikkiin muihin yrityksiin" sovellettavia tulleja) yksinomaan tuontiin, joka koskee asianomaisesta maasta peräisin olevia ja mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeushenkilöiden tuottamia tuotteita. Yritysten, joiden nimeä ja osoitetta ei erikseen mainita tämän asetuksen artiklaosassa, erikseen mainittuihin yrityksiin etuyhteydessä olevat yritykset mukaan luettuina, tuottamat tuontituotteet eivät voi saada etua kyseisistä tulleista, vaan niihin on sovellettava "kaikkiin muihin yrityksiin" sovellettavaa tullia.
(110) Kaikki näiden yrityskohtaisten polkumyyntitullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esimerkiksi yrityksen nimenmuutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt pyynnöt) on toimitettava viipymättä komissiolle(4), ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot, erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin tuotanto- tai myyntiyksiköiden muutoksiin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Tarvittaessa komissio muuttaa tätä asetusta neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan saattamalla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle.
H. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(111) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asianomaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa vahvistetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomattava, että tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat alustavia ja että niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista toimenpiteistä päätettäessä,
ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön väliaikainen polkumyyntitulli Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan para-kresolin, jonka puhtausaste para-isomeerin suhteen on vähintään 97 prosenttia nettokuivapainosta laskettuna ja joka luokitellaan CN-koodiin ex 2907 12 00 (Taric-koodi 2907 12 00 91 ), tuonnissa.
2. Tulleja sovelletaan seuraavien valmistajien tuottamien tuotteiden vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan seuraavasti:
TAULUKON PAIKKA
3. Ellei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä.
4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen tuotteiden luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliaikaisen tullin määrää vastaavan vakuuden asettamista.
2 artikla
1. Asianomaiset osapuolet voivat esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää komissiolta suullista kuulemista kuukauden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 384/96 20 artiklan säännösten soveltamista.
2. Asianomaiset osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän asetuksen soveltamisesta kuukauden kuluessa sen voimaantulosta asetuksen (EY) N:o 384/96 21 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
3 artikla
Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan kuuden kuukauden ajan.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 20 päivänä maaliskuuta 2003.