Neuvoston päätös,
tehty 20 päivänä joulukuuta 2000,
eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (Media Plus - Kehittäminen, levitys ja myynninedistäminen) (2001-2005)
(2000/821/EY)
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 157 artiklan 3 kohdan,
ottaa huomioon komission ehdotuksen,
ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,
ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon,
sekä katsoo seuraavaa:
(1) Komissio järjesti Birminghamissa 6-8 päivänä huhtikuuta 1998 yhteistyössä silloisen puheenjohtajavaltion Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa audiovisuaalialan eurooppalaisen konferenssin "Digitaaliajan haasteet ja mahdollisuudet". Kuulemismenettelyssä ilmeni, että on tarpeen kehittää Euroopan audiovisuaalialan tehostettu tukiohjelma erityisesti eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen alalla. Lisäksi audiovisuaalialan toiminta edistää digitaalisella aikakaudella osaltaan uusien työpaikkojen syntymistä erityisesti audiovisuaalisen sisällön tuotannossa ja jakelussa.
(2) Neuvosto ilmaisi istunnossaan 28 päivänä toukokuuta 1998 tyytyväisyytensä Birminghamissa järjestetyn audiovisuaalialan eurooppalaisen konferenssin tuloksiin ja korosti tarvetta edistää vahvan ja kilpailukykyisen Euroopan audiovisuaalialan ohjelmateollisuuden kehittymistä erityisesti ottamalla huomioon Euroopan kulttuurien monimuotoisuuden ja pienten kielialueiden erityiset olosuhteet.
(3) Audiovisuaalialan politiikkaa käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän 26 päivänä lokakuuta 1998 antamassa kertomuksessa "Digitaaliaika ja Euroopan audiovisuaalialan politiikka" todetaan, että on välttämätöntä lujittaa elokuva- ja audiovisuaalisen teollisuuden tukitoimia muun muassa myöntämällä Media-ohjelmalle resurssit, jotka vastaavat alan laajuutta ja strategista merkitystä.
(4) Silloisen puheenjohtajavaltion Suomen yhteistyössä komission kanssa Helsingissä 10 ja 11 päivänä syyskuuta 1999 järjestämän audiovisuaalialan foorumin "Eurooppalainen sisältö digitaalivuosituhannelle" pääaiheita olivat Euroopan audiovisuaalialan sisällön tuottamiseen, levitykseen ja saatavuuteen liittyvät haasteet.
(5) Euroopan parlamentille ja ministerineuvostolle annetussa komission tiedonannossa "Audiovisuaalipolitiikka: tuleva toiminta" komissio toteaa, että on välttämätöntä lisätä julkista tukea erityisesti yhteisön tasolla Euroopan audiovisuaalialan kilpailukyvyn vahvistamiseksi.
(6) Vihreässä kirjassa televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymisestä sekä sen vaikutuksista sääntelyyn korostetaan, että digitaalisen ja analogisen television markkinoilla voi olla puutetta laadukkaasta sisällöstä.
(7) Komission vihreästä kirjasta järjestämässä julkisessa kuulemisessa ilmeni, että on tarpeen luoda suotuisa kehys perinteisille ja uusille viestimille tarkoitetun eurooppalaisen audiovisuaalisen sisällön levitykselle ja myynninedistämiselle digitaalisessa toimintaympäristössä.
(8) Lähentymistä koskevan vihreän kirjan johdosta suoritettua julkista kuulemista koskevissa päätelmissään 27 päivältä syyskuuta 1999(1) neuvosto kehotti komissiota ottamaan huomioon nämä tulokset, kun se laatii ehdotuksia toimenpiteistä Euroopan audiovisuaalialan vahvistamiseksi, multimedia-ala mukaan lukien.
(9) Komission 14 päivänä joulukuuta 1999 antamassa tiedonannossa "Periaatteita ja suuntaviivoja yhteisön audiovisuaalipolitiikalle digitaaliaikaa varten" komissio määritteli toimintansa painopisteet audiovisuaalialalla kaudeksi 2000-2005.
(10) Komissio on pannut täytäntöön neuvoston päätöksellä 90/685/ETY(2) hyväksytyn toimintaohjelman Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden kehityksen edistämiseksi (Media) (1991-1995), johon sisältyy erityisesti eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämistä ja levitystä tukevia toimenpiteitä.
(11) Komissio esitti marraskuussa 1995 jatkotoimena vihreälle kirjalle "Strategisia vaihtoehtoja ohjelmateollisuuden vahvistamiseksi Euroopan unionin audiovisuaalialan politiikan puitteissa" ehdotuksen neuvoston päätökseksi Euroopan takuurahaston perustamisesta elokuva- ja televisiotuotannon edistämiseksi(3), josta Euroopan parlamentti antoi 22 päivänä lokakuuta 1996 puoltavan lausunnon(4).
(12) Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden kehitystä ja vahvistamista koskeva yhteisön strategia vahvistettiin neuvoston päätöksellä 95/563/EY(5) sekä neuvoston päätöksellä 95/564/EY(6) hyväksytyn Media II -ohjelman (1996-2000) puitteissa. Strategian jatkaminen olisi ohjelmasta saatujen kokemusten perusteella varmistettava niin, että saadut tulokset otetaan huomioon.
(13) Komission kertomuksessa Media II -ohjelman (1996-2000) puitteissa saaduista tuloksista ajalta 1.1.1996-30.6.1998 todetaan, että ohjelmassa noudatetaan periaatetta, jonka mukaan yhteisön tuki on toissijaista suhteessa kansalliseen tukeen, sillä Media II -ohjelman soveltamisalaan kuuluvilla toimenpiteillä täydennetään perinteisesti kansallisten tukijärjestelmien toiminta-alueeseen kuuluvia tehtäviä.
(14) Perustamissopimuksen 151 artiklan 4 kohdan mukaisesti on tarpeen ottaa huomioon audiovisuaalialan kulttuuriset näkökohdat.
(15) Neuvoston komissiolle antamien neuvotteluvaltuuksien mukaisesti unionin olisi Uruguayn kierroksen tavoin huolehdittava tulevien Maailman kauppajärjestön (WTO) neuvottelujen aikana siitä, että yhteisö ja sen jäsenvaltiot voivat edelleen suojella ja kehittää kykyään määritellä ja toteuttaa omaa kulttuuri- ja audiovisuaalipolitiikkaansa kulttuurisen monimuotoisuuden säilyttämiseksi.
(16) Euroopan parlamentti vahvisti saman lähestymistavan mukaisesti 18 päivänä marraskuuta 1999 antamassaan päätöslauselmassa Euroopan audiovisuaalialan erityisen merkityksen kulttuurin monimuotoisuuden, terveen talouden ja ilmaisunvapauden säilyttämisen kannalta ja vahvisti uudelleen sitoutuvansa Uruguayn kierrokseen lopputuloksena olevaan audiovisuaalialan politiikkaa koskevaan toimintavapauteen sekä katsoi, että palvelujen kauppaa koskevan yleissopimuksen (GATS) kulttuuripalveluja ja erityisesti audiovisuaalialan palveluja koskevat säännöt eivät saisi vaarantaa WTO:n sopimuspuolten kulttuurin monimuotoisuutta ja riippumattomuutta.
(17) Yhteisön toimien lisäarvon kasvattamiseksi on tarpeen huolehtia sitä, että yhteisön tasolla toteutettavat toimet ja kansalliset tukimuodot ovat toisiaan täydentäviä.
(18) Erityisesti kulttuurin monimuotoisuuden säilyttämiseksi Euroopassa on tarpeen saattaa keskenään yhdenmukaisiksi tämä päätös sekä audiovisuaalialan kansallisiin tukitoimiin liittyvät komission toimet niin, että kansallisten politiikkojen myötä voidaan kehittää asianmukaisia tuotantomahdollisuuksia jäsenvaltioissa. Lisäksi yhteisön tukea voidaan myöntää yhtäaikaisesti muun julkisen tuen kanssa.
(19) Euroopan audiovisuaalialan markkinoiden syntyminen edellyttää sellaisten eurooppalaisten teosten kehittämistä ja tuotantoa, jotka ovat peräisin jäsenvaltioista tai sellaisista kolmansista Euroopan maista, jotka osallistuvat Media Plus -ohjelmaan tai joilla on yhteistyön puitteet, jotka täyttävät televisiotoimintaa koskevien jäsenvaltioiden lakien, asetusten ja hallinnollisten määräysten yhteensovittamisesta 31 päivänä lokakuuta 1989 annetussa neuvoston direktiivissä 89/552/ETY(7) vahvistetut edellytykset.
(20) Digitaalinen vallankumous johtaa audiovisuaalisten sisältöjen uusien levitysmahdollisuuksien myötä seuraavien vuosien aikana siihen, että audiovisuaaliteosten saatavuus helpottuu ja ne leviävät yhä useammin myös alkuperämaansa ulkopuolelle.
(21) Audiovisuaalisen ohjelmateollisuuden kilpailukyky edellyttää uuden teknologian käyttöä ohjelmien kehittämis-, tuotanto- ja levitysvaiheessa. Näin ollen olisi varmistettava tarkoituksenmukainen ja tehokas yhteensovittaminen uuden teknologian alalla toteutettavien toimien ja niiden toimien kesken, joita ovat erityisesti Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä tarkoittavia toimia koskeva viides puiteohjelma (1998-2002), joka on hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä 182/1999/EY(8), tuleva kuudes puiteohjelma sekä uudet monikielisen tuotannon mahdollisuudet, jotta voidaan varmistaa toimien yhdenmukaisuus mainittujen ohjelmien nojalla toteutettavien toimenpiteiden kanssa, jolloin olisi keskityttävä erityisesti audiovisuaalialalla toimivien pienten ja keskisuurten yritysten vaatimuksiin ja mahdollisuuksiin.
(22) Eurooppalaisten audiovisuaalialan hankkeiden tukemiseksi komissio tarkastelee mahdollisuutta täydentää rahoitusta eurooppalaisten audiovisuaalihankkeiden edistämiseksi muiden yhteisön välineiden, esimerkiksi eEurope-hankkeen ja Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätelmiin perustuvien aloitteiden kuten Euroopan investointipankin (EIP), Euroopan investointirahaston sekä tutkimuksen puiteohjelman kautta. Audiovisuaalialan ammattilaisille olisi tiedotettava heille Euroopan unionin puitteissa saatavilla olevista erilaisista tukijärjestelmistä.
(23) Lissabonin Eurooppa-neuvoston päätöksen mukaisesti neuvoston ja komission on laadittava vuoden 2000 loppuun mennessä selvitys EIP:n ja Euroopan investointirahaston rahoitusvälineiden meneillään olevasta tarkistuksesta, jonka tavoitteena on suunnata rahoitusta uudelleen yritysten perustamisen, korkean teknologian yritysten ja mikroyritysten tukemiseen sekä muihin EIP:n ja Euroopan investointirahaston ehdottamiin riskipääoma-aloitteisiin tai takausjärjestelmiin. Tässä yhteydessä olisi kiinnitettävä erityistä huomiota myös audiovisuaalialaan, jotta parannetaan sen mahdollisuuksia hyödyntää pääomamarkkinoita ja edistetään sen kilpailukykyä.
(24) Eurooppa-neuvostolle antamassaan kertomuksessa "Työllisyysmahdollisuudet tietoyhteiskunnassa: informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen" komissio on viitannut siihen, että uusien audiovisuaalisten palvelujen alalla on merkittävät mahdollisuudet uusien työpaikkojen luomiseen.
(25) Komissio totesi tiedonannossaan "Työllisyyttä tukeva yhteisön politiikka" Media II -ohjelmalla olevan myönteinen vaikutus audiovisuaalialan työllisyyteen.
(26) Siksi olisi helpotettava Euroopan audiovisuaalialan teollisuuteen kohdistuvien investointien kehitystä ja kehotettava jäsenvaltioita rohkaisemaan eri tavoin uusien työpaikkojen luomista tällä teollisuuden alalla.
(27) Media Plus -ohjelmalla olisi luotava ympäristö, joka suosii yrittäjyyttä ja investointeja, jotta voidaan taata Euroopan audiovisuaalialan teollisuuden läsnäolo maailmanmarkkinoilla ja edistää tehokkaasti kulttuurien moninaisuutta.
(28) Olisi syytä arvostaa pienten ja keskisuurten yritysten osuutta audiovisuaalialan kehittämisessä.
(29) On tarpeen parantaa eurooppalaisten elokuvien levityksen ja myynninedistämisen edellytyksiä eurooppalaisilla ja kansainvälisillä markkinoilla. Olisi edistettävä elokuvien kansainvälisten ja kansallisten levittäjien, elokuvateatterien omistajien ja tuottajien yhteistyötä sekä erityisesti pienten ja keskisuurten jakelijoiden verkottumista ja tuettava yhteisiä aloitteita eurooppalaista ohjelmatuotantoa koskevien yhteisten toimien edistämiseksi.
(30) On tarpeen parantaa eurooppalaisten teosten televisiolevityksen mahdollisuuksia Euroopan ja kansainvälisillä markkinoilla. Ottaen huomioon televisiokanavien keskeisen aseman eurooppalaisten teosten levityksessä ja näiden teosten liian heikon aseman televisiokanavien ohjelmistoissa on tärkeää, että eurooppalaiset lähetystoiminnan harjoittajat, (sellaisina kuin ne on määritelty direktiivin 89/552/ETY 2 artiklassa) edistävät eurooppalaista ohjelmajakelua hankkimalla teoksia, jotka on tuotettu muissa jäsenvaltioissa.
(31) On tarpeen helpottaa riippumattomien eurooppalaisten tuottajien ja levittäjien pääsyä markkinoille ja edistää audiovisuaalialan eurooppalaisia teoksia ja yrityksiä.
(32) Euroopan audiovisuaalisen kulttuuriperinnön olisi oltava paremmin yleisön saatavilla erityisesti Euroopan tasolla toteutettavan digitalisoinnin ja verkottumisen kautta.
(33) Eurooppalaisia sisältöjen haltijoita olisi rohkaistava saattamaan luettelonsa, myös arkistonsa ja elokuvaperintönsä, digitaaliseen muotoon ja verkostoimaan ne.
(34) Kehittämiseen, levitykseen ja myynninedistämiseen annettavan tuen osalta olisi otettava huomioon rakenteelliset tavoitteet, kuten kehittäminen sellaisissa maissa tai sellaisilla alueilla, joiden audiovisuaalialan tuotantomahdollisuudet ovat vähäiset ja/tai jotka ovat kielialueeltaan tai pinta-alaltaan pieniä, ja/tai riippumattoman eurooppalaisen tuotantoalan sekä erityisesti pienten yritysten kehittäminen.
(35) Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat, Kypros, Malta, Turkki ja ETA:n osapuolina EFTA-maat voivat osallistua yhteisön ohjelmiin lisämäärärahojen perusteella näiden maiden kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen.
(36) Muut rajat ylittäviä televisiolähetyksiä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen osapuolina olevat Euroopan maat kuuluvat kiinteästi Euroopan audiovisuaalialueeseen ja niiden olisi siten voitava osallistua tähän ohjelmaan lisämäärärahojen perusteella asianomaisten osapuolten välillä tehtävissä sopimuksissa määrättävien menettelytapojen mukaisesti. Näiden maiden olisi halutessaan, talousarvioon liittyvät näkökohdat tai maiden audiovisuaalisen teollisuuden painoalueet huomioon ottaen, voitava osallistua ohjelmaan tai päästävä hyötymään rajoitetummasta yhteistyöstä lisämäärärahojen perusteella ja asianomaisten osapuolten kesken sovittavia erityismenettelyjä noudattaen.
(37) Ennen yhteisön ulkopuolisten Euroopan maiden ottamista mukaan ohjelmaan olisi tutkittava, missä määrin näiden maiden lainsäädäntö vastaa yhteisön lainsäädäntöä, erityisesti direktiiviä 89/552/ETY.
(38) Euroopan ulkopuolisten kolmansien maiden kanssa tehtävästä yhteistyöstä, joka perustuu yhteiseen ja tasapainoiseen etuun, voi olla lisäarvoa Euroopan audiovisuaaliselle teollisuudelle eurooppalaisten teosten myynninedistämisen, markkinoille pääsyn, levityksen, jakelun ja käytön osalta näissä maissa. Kolmansien maiden osallistuminen lisää tietoisuutta Euroopan kulttuurin monimuotoisuudesta, ja sitä kautta voidaan levittää yhteisiä demokraattisia arvoja. Yhteistyötä olisi kehitettävä lisämäärärahojen perusteella ja asianomaisten osapuolten välillä tehtävissä sopimuksissa määrättäviä erityisjärjestelyjä noudattaen.
(39) Tähän päätökseen sisältyy ohjelman koko keston ajaksi talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä toukokuuta 1999 tehdyn Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission välisen toimielinten sopimuksen(9) 34 kohdan mukainen rahoitusohje, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta perustamissopimuksessa määrättyyn budjettivallan käyttäjän toimivaltaan.
(40) Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY(10) mukaisesti,
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
1 artikla
Ohjelman perustaminen ja tavoitteet
1. Perustetaan ohjelma eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen tukemiseksi yhteisössä ja sen ulkopuolella, jäljempänä "ohjelma", joka alkaa 1 päivänä tammikuuta 2001 ja päättyy 31 päivänä joulukuuta 2005. Ohjelman tarkoituksena on vahvistaa Euroopan audiovisuaalista teollisuutta.
2. Ohjelman tavoitteet ovat seuraavat:
a) Euroopan audiovisuaalialan, pienet ja keskisuuret yritykset mukaan lukien, kilpailukyvyn parantaminen eurooppalaisilla ja kansainvälisillä markkinoilla. Tätä varten tuetaan eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämistä, levitystä ja myynninedistämistä uusien teknologioiden kehitys huomioon ottaen;
b) sellaisten toiminta-alojen vahvistaminen, jotka parantavat osaltaan eurooppalaisten teosten valtioiden rajat ylittävää liikkuvuutta;
c) kielellisen ja kulttuurisen moninaisuuden kunnioittaminen ja kehittäminen Euroopassa;
d) Euroopan audiovisuaalisen kulttuuriperinnön esille tuonti erityisesti digitalisoinnin ja verkottamisen avulla;
e) audiovisuaalialan kehittäminen sellaisissa maissa tai sellaisilla alueilla, joiden audiovisuaalialan tuotantomahdollisuudet ovat vähäiset ja/tai jotka ovat kielialueeltaan tai pinta-alaltaan pieniä, sekä pienten ja keskisuurten yritysten verkottumisen ja rajat ylittävän yhteistyön vahvistaminen;
f) uutta teknologiaa käyttävien uudentyyppisten audiovisuaalisten sisältöjen levittäminen.
Nämä tavoitteet toteutetaan liitteessä vahvistettujen yksityiskohtaisten järjestelyjen mukaisesti.
2 artikla
Ohjelman erityistavoitteet kehittämisen alalla
Kehittämisen alalla ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat:
a) edistää rahoitustukea antamalla riippumattomien, etenkin pienten ja keskisuurten yritysten esittämien, Euroopan ja kansainvälisille markkinoille tarkoitettujen tuotantohankkeiden kehittämistä (fiktiiviset elokuvat tai televisioteokset, luovat dokumenttielokuvat, televisio- tai elokuvalevitykseen tarkoitetut animaatioteokset, elokuva- ja audiovisuaalista kulttuuriperintöä esiin tuovat teokset);
b) edistää rahoitustukea antamalla sellaisten tuotantohankkeiden kehittämistä, joissa käytetään uutta tekniikkaa suunnittelussa, tuotannossa ja jakelussa.
3 artikla
Ohjelman erityistavoitteet levityksen ja jakelun aloilla
Levityksen ja jakelun aloilla ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat:
a) vahvistaa eurooppalaista elokuva-alan levitystä rohkaisemalla levityksestä huolehtivia investoimaan elokuvateatterilevitykseen tarkoitettujen muissa Euroopan maissa tuotettujen elokuvien tuottamiseen, hankintaan, markkinointiin sekä myynninedistämiseen;
b) edistää muissa Euroopan maissa tuotettujen elokuvien laajempaa valtioiden rajat ylittävää jakelua eurooppalaisilla ja kansainvälisillä markkinoilla toteuttamalla kannustavia toimenpiteitä, jotka edistävät niiden levitystä ja niiden esittämistä elokuvateattereissa muun muassa rohkaisemalla yhteensovitettujen markkinointistrategioiden laatimista;
c) vahvistaa yksityiskäyttöön tarkoitettujen välineiden avulla tapahtuvaa eurooppalaisten teosten levitystoimintaa rohkaisemalla levityksestä vastaavia yhtiöitä investoimaan digitaalitekniikkaan ja muissa Euroopan maissa tuotettujen teosten myynnin edistämiseen;
d) edistää riippumattomien yhtiöiden tuottamien eurooppalaisten televisio-ohjelmien liikkumista yhteisössä ja sen ulkopuolella rohkaisemalla lähetystoiminnasta huolehtivien sekä levitystä ja tuotantoa harjoittavien eurooppalaisten riippumattomien yhtiöiden välistä yhteistyötä;
e) rohkaista laatimaan luetteloja niistä digitaalimuodossa olevista eurooppalaisista teoksista, joita voidaan käyttää uusien viestimien avulla;
f) tukea eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten ja elokuvien kielellistä monimuotoisuutta.
4 artikla
Ohjelman erityistavoitteet myynninedistämisen ja markkinoille pääsyn aloilla
Myynninedistämisen ja markkinoille pääsyn aloilla ohjelmalla pyritään:
a) helpottamaan ja rohkaisemaan eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten ja elokuvien myynninedistämistä ja liikkumista kaupallisissa tilaisuuksissa, messuilla sekä audiovisuaalialan festivaaleilla Euroopassa ja koko maailmassa, sikäli kuin tällaisilla tapahtumilla voi olla huomattava merkitys eurooppalaisten teosten myynninedistämisessä ja ammattilaisten verkottumisessa;
b) rohkaisemaan eurooppalaisten toimijoiden verkottumista Euroopassa tukemalla julkisten tai yksityisten kansallisten myynninedistämisjärjestöjen yhteisiä toimia eurooppalaisilla ja kansainvälisillä markkinoilla.
5 artikla
Rahoitusta koskevat säännökset
1. Yhteisön tuen saajien on rahoitettava itse huomattava osa kustannuksista, joista osa voidaan kattaa muulla julkisella tuella. Yhteisön rahoitusosuus voi olla enintään 50 prosenttia toimintakustannuksista. Liitteessä nimenomaisesti vahvistetuissa tapauksissa tämä osuus voi kuitenkin olla aina 60 prosenttia toimintakustannuksista.
2. Rahoitusohje tämän ohjelman toteuttamiseksi 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna ajanjaksona on 350 miljoonaa euroa. Tämän määrän ohjeellinen toimialakohtainen jako on vahvistettu liitteen 1.5 kohdassa. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa.
3. Ohjelmasta hyötyvien yritysten on tällä hetkellä ja jatkossakin oltava jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten omistuksessa joko välittömästi tai enemmistöosakkuudella. Tämä ei kuitenkaan rajoita niiden sopimusten ja yleissopimusten soveltamista, joissa yhteisö on sopimuspuolena.
6 artikla
Rahoitustuki
Ohjelman nojalla myönnettävä rahoitustuki voidaan antaa tiettyjen ehtojen mukaisesti takaisin maksettavina ennakoina tai tukina, siten kuin liitteessä määritellään. Ohjelman mukaisista jo suoritetuista toimista takaisinmaksut sekä Media-ohjelman (1991-1995) ja Media II -ohjelman (1996-2000) mukaisista toimista tulevat takaisinmaksut osoitetaan Media Plus -ohjelman tarpeisiin.
7 artikla
Tämän päätöksen täytäntöönpano
1. Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista, jäljempänä mainittuja seikkoja koskevista toimenpiteistä päätetään 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua hallintomenettelyä noudattaen:
a) liitteessä kuvattuja toimenpiteitä koskevat yleiset suuntaviivat;
b) hakemuspyyntöjen sisältö sekä hankkeiden valintaperusteiden ja -menettelyjen määrittely;
c) ohjelman vuosittaista sisäistä voimavarojen jakoa koskevat kysymykset, myös kehittämisen, myynninedistämisen ja levityksen aloille suunniteltujen toimien osalta;
d) toimien seuranta- ja arviointijärjestelyt;
e) hakemukset yhteisön määrärahojen myöntämiseksi, jotka ylittävät 200000 euroa kehittämisen osalta, 300000 euroa levityksen osalta ja 200000 euroa vuodessa tuensaajaa kohti myynninedistämisen osalta. Komitea voi tarkistaa näitä rajoja saatujen kokemusten perusteella;
f) kokeiluhankkeiden valinta 10 artiklan mukaisesti.
2. Tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista muita seikkoja koskevista toimenpiteistä päätetään 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen. Tätä menettelyä sovelletaan myös teknisen avun toimistojen lopullisessa valinnassa.
3. Teknisestä avusta säädetään varainhoitoasetuksen mukaisesti annetuissa säännöksissä.
4. Komissio antaa säännöllisin väliajoin ja hyvissä ajoin Euroopan parlamentille ja neuvostolle tietoja tämän päätöksen täytäntöönpanosta ja erityisesti käytettävissä olevien varojen käytöstä.
8 artikla
Komitea
1. Komissiota avustaa komitea.
2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/486/EY 4 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä.
Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kahdeksi kuukaudeksi.
3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä.
4. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.
9 artikla
Yhdenmukaisuus ja täydentävyys
1. Komissio varmistaa tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa, että ohjelman täytäntöönpanoon liittyvät toimet ja yhteisön muut audiovisuaalialaan vaikuttavat politiikat, ohjelmat ja toimet ovat yhdenmukaisia ja toisiaan täydentäviä.
2. Komissio varmistaa, että tämän ohjelman sekä yhteisön kolmansien maiden ja toimivaltaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa yhteistyössä toteuttamien audiovisuaalialan ohjelmien ja toimien välillä on toimiva yhteys.
10 artikla
Kokeiluhankkeet
1. Ohjelman koko keston aikana toteutetaan kokeiluhankkeita, joiden tarkoituksena on saattaa eurooppalaiset audiovisuaaliset sisällöt paremmin kaikkien ulottuville sekä hyödyntää uuden ja innovoivan teknologian kehittämisen ja käyttöönoton tarjoamia mahdollisuuksia, mukaan lukien digitalisointi ja uudet jakelumenetelmät.
2. Toteutettavien kokeiluhankkeiden valinnassa komissio saa neuvoja neuvoa-antavilta teknisiltä työryhmiltä, joiden jäseninä on jäsenvaltioiden nimeämiä asiantuntijoita. Komitealle toimitetaan säännöllisin väliajoin 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen luettelo hankkeista, jotka voidaan valinnassa ottaa huomioon.
11 artikla
Kolmansien maiden mahdollisuus osallistua ohjelmaan
1. Ohjelmaan voivat osallistua Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat näiden maiden kanssa tehdyissä tai tehtävissä assosiaatiosopimuksissa tai yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevissa assosiaatiosopimusten lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.
2. Kypros, Malta, Turkki ja ne EFTA-maat, jotka ovat ETA-sopimuksen osapuolia, voivat osallistua ohjelmaan lisämäärärahojen perusteella näiden maiden kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen.
3. Muut kuin 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut, rajat ylittäviä televisiolähetyksiä koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen sopimuspuolina olevat maat voivat osallistua ohjelmaan lisämäärärahojen perusteella asianomaisten osapuolten välillä tehtävissä sopimuksissa määrättävien edellytysten mukaisesti.
4. Ennen 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen eurooppalaisten kolmansien maiden ottamista mukaan ohjelmaan on tutkittava, missä määrin näiden maiden kansallinen lainsäädäntö vastaa yhteisön lainsäädäntöä, mukaan lukien direktiivin 89/552/ETY 6 artiklan 1 kohdan toisen alakohdan säännökset.
5. Ohjelmaan voivat yhteistyökumppaneina osallistua myös muut kolmannet maat lisämäärärahojen perusteella ja noudattaen asianomaisten osapuolten välisissä sopimuksissa vahvistettuja erityisjärjestelyjä, mukaan lukien kustannusten jakaminen sovittujen menettelytapojen mukaisesti. Edellä 3 kohdassa tarkoitetut eurooppalaiset kolmannet maat, jotka eivät halua osallistua ohjelmaan täysimääräisesti, voivat päästä mukaan ohjelman mukaiseen yhteistyöhön tässä kohdassa vahvistettujen edellytysten mukaisesti.
12 artikla
Seuranta ja arviointi
1. Komissio varmistaa, että tämän päätöksen nojalla toteutettavista toimenpiteistä suoritetaan ennakkoarviointi, seuranta ja jälkiarviointi. Se huolehtii siitä, että ohjelmaan osallistuminen on mahdollista ja että se pannaan täytäntöön avoimesti.
2. Hankkeiden toteuttamisen jälkeen komissio arvioi niiden toteuttamistapaa sekä toteuttamisen vaikutusta selvittääkseen, onko alun perin asetetut tavoitteet saavutettu.
3. Kahden vuoden kuluttua ohjelman täytäntöönpanon alkamisesta komissio antaa 8 artiklassa tarkoitettua komiteaa kuultuaan Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle saavutettuihin tuloksiin perustuvan arviointikertomuksen ohjelman vaikutuksesta ja tehokkuudesta. Kertomukseen liitetään tarvittaessa ehdotuksia ohjelman tarkistamiseksi.
4. Ohjelman täytäntöönpanon päättyessä komissio antaa Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle yksityiskohtaisen kertomuksen ohjelman täytäntöönpanosta ja tuloksista.
13 artikla
Voimaantulo
Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2001.
Tehty Brysselissä 20 päivänä joulukuuta 2000.