РЕШЕНИЕ НА КОМИСИЯТА
от 6 ноември 2008 година
относно държавна помощ C 19/05 (ex N 203/05), предоставена от Полша на Stocznia Szczecińska
(нотифицирано под номер C(2008) 6770)
(само текстът на полски език е автентичен)
(текст от значение за ЕИП)
(2010/3/ЕО)
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 88, параграф 2, първа алинея от него,
като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, и по-специално член 62, параграф 1, буква а) от него,
като покани заинтересованите страни да представят мненията си (1) в съответствие с посочените разпоредби,
като има предвид, че:
1. ПРОЦЕДУРА
(1)
В съответствие с разпоредбите на точка 3 от приложение IV към Договора за присъединяване, с които се определя процедурата на временния механизъм, с писмо от 27 април 2004 г., заведено като получено на 28 април 2004 г., Полша уведоми относно мерки за преструктуриране в полза на Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o. (Нова Шчечинска корабостроителница ООД, наричано по-долу „SSN“). Делото беше регистрирано под номер PL 31/2004.
(2)
С писмо от 19 май 2004 г. Комисията поиска от Полша да представи някои липсващи документи. Същите бяха предоставени на 16 юни 2004 г. Комисията поиска допълнителна информация с писма от 12 август 2004 г., 18 ноември 2004 г. и 4 март 2005 г., на които Полша отговори с писма съответно от 24 септември 2004 г., заведено като получено на същия ден, от 28 януари 2005 г., заведено като получено на 2 февруари 2005 г., от 30 март 2005 г., заведено като получено на 1 април 2005 г. и от 18 април 2005 г., заведено като получено на 20 април 2005 г. Срещи с полските органи бяха проведени на следните дати: 9 ноември 2004 г., 17 ноември 2004 г. и 3 март 2005 г.
(3)
С писмо от 22 април 2005 г., заведено като получено на същия ден, Полша прие, че Комисията също така ще разглежда уведомлението за дело PL 31/2004 от 27 април 2004 г. като уведомление в съответствие с член 88, параграф 2 от Договора за ЕО по отношение на всякакви мерки, които бъдат счетени за държавна помощ. Делото беше обозначено с нов номер N 203/05.
(4)
На 1 юни 2005 г. Комисията прие решението за откриване на процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО по отношение на помощта за преструктуриране на SSN, за която полските органи подадоха уведомление. Комисията публикува това решение в Официален вестник (2) и покани Полша и заинтересованите страни да предоставят мнения.
(5)
С писмо от 24 юни 2005 г. полските органи посочиха, че решението съдържа поверителна информация и поискаха тази информация да бъде заличена от публичния вариант на решението. Комисията отговори с писмо от 15 юли 2005 г. Полша поиска удължаване на крайния срок за представяне на мнения относно решението за откриване на процедурата с писма от 30 юни 2005 г., заведено като получено на 1 юли 2005 г., 26 юли, заведено като получено на 27 юли 2005 г., и 30 август 2005 г., заведено като получено на 1 септември 2005 г. Комисията отговори с писма съответно от 12 юли, 2 август и 9 септември 2005 г. С писмо от 4 октомври 2005 г., заведено като получено на 7 октомври 2005 г., полските органи представиха своите мнения относно решението за откриване на официалната процедура по разследване. В това писмо Полша също така представи план за преструктуриране за периода 2002-2004 г. от декември 2002 г. и изменен през октомври 2003 г. (наричан по-долу „план за преструктуриране от 2003 г.“). С писмо от 10 октомври 2005 г., заведено като получено на същия ден, законен представител на SSN заяви, че позицията и мненията на дружеството са били включени в представения от полските органи коментар.
(6)
Мнения бяха представени от следните трети страни: Związek Pracodawców Forum Okrętowe (Асоциация на полските морски индустрии) в писмо от 6 октомври 2005 г., заведено като получено на същия ден, Towimor S.A. в писмо от 6 октомври 2005 г., заведено като получено на същия ден, H. Cegielski - Poznań S.A. в писмо от 6 октомври 2005 г., заведено като получено на същия ден, Spliethoff's Bevrachtingskantoor B.V. в писмо от 6 октомври 2005 г., заведено като получено на същия ден, Peter Dohle Shiffahrts-KG в писмо от 5 октомври 2005 г., заведено като получено на 6 октомври 2005 г., Odjefjell ASA в писмо от 6 октомври 2005 г., заведено като получено на 11 октомври 2005 г., синдикатите на SSN („Solidarność“, „Solidarność 80“ и „Stoczniowiec“) в писмо от 7 октомври 2005 г., заведено като получено на 10 октомври 2005 г., кметът на Шчечин в писмо от 5 октомври, заведено като получено на 11 октомври 2005 г., Lubmor Sp. z o.o. в писмо от 6 октомври 2005 г., заведено като получено на 11 октомври 2005 г., и Business Club Szczecin в писмо от 12 октомври 2005 г., заведено като получено на същия ден. Комисията препрати тези мнения на Полша с писмо от 27 октомври 2005 г. Полските органи отговориха с писмо от 21 ноември 2005 г.
(7)
Комисията потърси съдействието на външен консултант за оценяване на плана за преструктуриране от 2003 г. Консултантът представи своя доклад на Комисията през март 2006 г.
(8)
С писмо от 13 януари 2006 г. Комисията поиска от полските органи да предоставят допълнителна информация относно процеса на преструктуриране на SSN. Полша отговори с писмо от 20 февруари 2006 г., заведено като получено на същия ден. На 22 февруари 2006 г. беше проведена среща между полските органи, представители на корабостроителницата и служители на Комисията. След срещата Комисията поиска от Полша допълнителна информация с писма от 8 март 2006 г., 30 март 2006 г., 12 април 2006 г. и 28 април 2006 г. Полските органи отговориха с писма от 13 март 2006 г., заведено като получено на същия ден, 29 март 2006 г., заведено като получено на 30 март 2006 г., 6 април 2006 г., заведено като получено на 10 април 2006, 19 април 2006 г., заведено като получено на 20 април 2006 г., и 26 май 2006 г., заведено като получено на 30 май 2006 г. С писмо от 23 юни 2006 г., заведено като получено на 26 юни 2006 г., консултантът на корабостроителницата представи на Комисията проект на план за преструктуриране, озаглавен „План за развитие на Stocznia Szczecinska Nowa Sp. z o.o. за периода 2006-2011 г.“, с цел консултиране.
(9)
На 12 юли 2006 г. беше проведена среща между полските органи, представители на корабостроителницата и служители на Комисията. Полските органи представиха информация относно процеса на преструктуриране на SSN в писмо от 13 юли 2006 г., заведено като получено на 17 юли 2006 г. С писмо от 17 юли 2006 г. Комисията поиска от полските органи да представят допълнителна информация. Полските органи отговориха с писмо от 1 септември 2006 г., заведено като получено на същия ден. На 4 септември 2006 г. Полша представи изменен план за преструктуриране на SSN, озаглавен „План за развитие на Stocznia Szczecinska Nowa Sp. z o.o. за периода 2006-2011 г.“ (наричан по-долу „план за преструктуриране от 2006 г.“).
(10)
В писма от 26 септември 2006 г., заведено като получено на 27 септември 2006 г., и 21 ноември 2006 г., заведено като получено на 27 ноември 2006 г., полските органи представиха допълнителна информация по делото.
(11)
На 7 декември 2006 г. беше проведена среща между члена на Комисията Neelie Kroes и полския министър на икономиката Piotr Wozniak. Г-н Wozniak заяви, че Полша е решена да възобнови процеса на приватизация на SSN посредством открита и прозрачна процедура, която трябваше да бъде финализирана до юни 2007 г. Полша потвърди това изявление с писмо от 27 декември 2006 г., заведено като получено на 4 януари 2007 г., като се позова на решението на полския Съвет на министрите от 19 декември 2006 г., който прие документ, озаглавен „Информация относно състоянието на корабостроителната индустрия“. Полша поиска от Комисията да се проведат разговори относно въпроса с мерките за компенсация. Служители на Комисията, заедно с външния консултант, посетиха корабостроителницата на 18 декември 2006 г. с цел установяване на факти и получаване на необходимите данни за оценяване на мерки за компенсация. Външният консултант представи своя доклад за оценка на настоящия капацитет на корабостроителницата на 16 януари 2007 г.
(12)
Комисията отговори на писмото от 27 декември 2006 г. с писмо от 29 януари 2007 г., в което наред с други неща поиска от Полша да представи предложение за мерки за компенсация по отношение на SSN до края на февруари 2007 г.
(13)
С писмо от 28 февруари 2007 г., заведено като получено на същия ден, Полша представи някои пояснения относно приватизацията на SSN и предложение за мерки за компенсация. Полските органи предложиха закриване на един от трите хелинга на корабостроителницата от март 2010 г.
(14)
Въз основа на това на 15 март 2007 г. беше проведена техническа среща между служители на Комисията, полските органи и представители на корабостроителницата, най-вече относно мерки за компенсация, но и за обсъждане на текущия процес на приватизация. Комисията и полските органи се споразумяха, че Комисията ще обсъди техническите въпроси пряко с SSN с цел събиране на всички данни, от които има нужда за своята оценка на предложението на Полша за мерки за компенсация.
(15)
След срещата Комисията поиска редица данни от SSN с писма от 29 март 2007 г., 27 април 2007 г. и 30 май 2007 г. Корабостроителницата отговори с писма от 18 април 2007 г., заведено като получено на 27 април 2007 г., 8 май 2007 г., заведено като получено на 10 май 2007 г., и 4 юни 2007 г., заведено като получено на 5 юни 2006 г. На 8 юни беше проведена среща между служители на Комисията, полските органи и представители на корабостроителницата. SSN предостави допълнителна информация с писмо от 15 юни 2007 г., заведено като получено на същия ден.
(16)
С писмо от 31 юли 2007 г. Комисията уведоми Полша, че временно счита закриването на хелинга Wulkan 1 за достатъчна мярка за компенсация при определени условия. В своя отговор от 24 август 2007 г., заведено като получено на 28 август 2007 г., полските органи потвърдиха своето намерение да извършат намаляването на капацитета, посочено в писмото на Комисията.
(17)
Полските органи предоставиха информация относно приватизацията и преструктурирането на SSN в писма от 5 януари 2007 г., заведено като получено на същия ден, и 9 януари 2007 г., заведено като получено на 11 януари 2007 г. Комисията отговори с писмо от 29 януари 2007 г. С писмо от 28 февруари 2007 г., заведено като получено на същия ден, полските органи се ангажираха да изберат инвеститор за корабостроителницата и да подпишат споразумение за приватизация до края на юни 2007 г.
(18)
Комисията поиска допълнителни разяснения относно приватизацията на SSN с писма от 29 май 2007 г., 28 юни 2007 г. и 30 юли 2007 г. Полша предостави информация в тази връзка с писмо от 1 юни 2007 г., заведено като получено на 4 юни 2007 г., което съдържаше списък с предприятия, на които са били изпратени покани да представят оферти за закупуване на SSN. Допълнителна информация беше представена с писма от 25 юни 2007 г., заведено като получено на същия ден, и 11 юли 2007 г., заведено като получено на същия ден.
(19)
С писмо от 1 август 2007 г., заведено като получено на 6 август 2007 г., полските органи представиха първия проект на информационен меморандум на SSN. С писмо от 13 август 2007 г. Комисията изпрати своите мнения относно информационния меморандум. С писмо от 21 август 2007 г., заведено като получено на 27 август 2007 г., полските органи уведомиха Комисията, че финансовото положение на корабостроителницата се е влошило значително и че поради това публичните собственици на корабостроителницата планират да я подкрепят с капиталови инжекции. Полша също така обяви, че информационният меморандум съответно ще бъде актуализиран.
(20)
Комисията поиска разяснения с писмо от 4 септември 2007 г. Полските органи отговориха с писма от 7 септември 2007 г., заведено като получено на 10 септември 2007 г., и 11 септември 2007 г., в които Полша представи новия вариант на информационния меморандум и уведоми Комисията, че са пратени покани за представяне на оферти на 221 потенциални инвеститори.
(21)
Комисията поиска допълнителна информация с писмо от 12 септември 2007 г. Комисията представи своите мнения относно информационния меморандум и поиска разяснения с писма от 14 септември 2007 г. и 3 октомври 2007 г. Полските органи отговориха с писмо от 12 октомври 2007 г., заведено като получено на 16 октомври 2007 г., като заявиха, че шест потенциални инвеститори са поискали копие от информационния меморандум на корабостроителницата. С писмо от 23 октомври 2007 г., заведено като получено на същия ден, полските органи представиха актуализиран график за приватизация, в който се приема, че преговорите с потенциалните инвеститори ще започнат през януари 2008 г.
(22)
С писмо от 30 ноември 2007 г. Комисията поиска до края на февруари 2008 г. да бъде представен проект на план за преструктуриране, съставен от новия собственик на корабостроителницата. Полша предостави допълнителна информация относно процеса на приватизация с писма от 11 декември 2007 г., заведено като получено на 13 декември 2007 г., и 19 декември 2007 г., заведено като получено на 20 декември 2007 г. С писмо от 21 декември 2007 г., заведено като получено на същия ден, Полша уведоми Комисията, че на 20 декември 2007 г. Amber Sp. z o.o. (наричано по-долу „Amber“, дъщерно дружество, изцяло притежавано от полското дружество за търговия със стомана Złomrex) е единственият участник в търга, който е представил ангажираща оферта за закупуване на акции в SSN.
(23)
На 10 януари 2008 г. беше проведена среща между полските органи и Комисията. След срещата Комисията поиска от полските органи да представят допълнителна информация относно процеса на приватизация с писма от 17 януари 2008 г., 30 януари 2008 г., 28 февруари 2008 г., 18 март 2008 г. и 2 април 2008 г. Полските органи отговориха на исканията на Комисията с писма от 23 януари 2008 г., заведено като получено на 24 януари 2008 г., 25 януари 2008 г., заведено като получено на 28 януари 2008 г., и 30 януари 2008 г., заведено като получено на 31 януари 2008 г. С писмо от 8 февруари 2008 г., заведено като получено на същия ден, Полша представи копие от обвързващата оферта на Amber.
(24)
С писмо от 14 февруари 2008 г., заведено като получено на 19 февруари 2008 г., Полша уведоми Комисията, че няма да е в състояние да приключи приватизацията на корабостроителницата преди крайния срок в края на февруари 2008 г. и че полските органи се ангажират да приключат процеса на приватизация и да се споразумеят относно плана за преструктуриране до лятото на 2008 г.
(25)
С писмо от 29 февруари 2008 г., заведено като получено на 3 март 2008 г., полските органи представиха два документа от Amber: „Допълнителни разяснения, представяне на програмата за преструктуриране и декларирани ангажименти относно закупуването на SSN, представени от Amber“ от 29 февруари 2008 г. и „Първи вариант на плана за преструктуриране на SSN с бизнес план за SSN за периода 2008-2012 г., като се взема предвид информацията, получена в хода на процеса на полагане на необходимото старание, извършен в корабостроителницата“.
(26)
С писмо от 28 март 2008 г., заведено като получено на същия ден, полските органи заявиха, че периодът на изключителни права, предоставен на Amber за преговори, е бил удължен до 15 април 2008 г. След покана от страна на полските органи в писмо на 4 април 2008 г., заведено като получено на 7 април 2008 г., на 10 април 2008 г. беше проведена среща между полските органи, представители на SSN, Amber и служители на Комисията.
(27)
С електронно писмо от 9 април 2008 г., заведено като получено на 24 април 2008 г., консултантът на Amber представи предварителни финансови прогнози за корабостроителницата. Amber също така представи информация на срещата от 10 април 2008 г. и тази информация беше заведена като получена на 18 април 2008 г.
(28)
Полша представи информация относно напредъка по преговорите с Amber с писма от 7 април 2008 г., заведено като получено на 18 април 2008 г., 23 април 2008 г., заведено като получено на същия ден, 25 април 2008 г., заведено като получено на същия ден, 28 април 2008 г., заведено като получено на 29 април 2008 г., и 29 април 2008 г., заведено като получено на 5 май 2008 г. С писмо от 30 април 2008 г. Комисията поиска информация. На 8 май 2008 г. беше проведена среща между полските органи и Комисията.
(29)
Комисията изпрати мнения относно напредъка на процеса на приватизация с писма от 21 април 2008 г. и 30 април 2008 г.
(30)
Накрая, с писмо от 12 май 2008 г., заведено като получено на същия ден, Полша уведоми Комисията, че предприятието Amber се е оттеглило от процеса на приватизация.
(31)
Полша също така уведоми Комисията, че полските органи предприемат действия за възобновяване на процеса на приватизация с оглед на подписване на споразумения за приватизация до края на ноември 2008 г. С начало 3 юни 2008 г. Полша започна да представя ежедневни доклади на Комисията относно действията, предприемани от заинтересованите страни във възобновения процес на приватизация. Комисията се срещна с полските органи на 13 юни 2008 г.
(32)
На 20 юни 2008 г., по искане на полските органи, служители на Комисията се срещнаха с полските органи заедно с норвежкото дружество Ulstein, а на 24 юни 2008 г. тя се срещна с полските органи заедно с полското дружество Mostostal Chojnice. Тези дружества бяха представени на Комисията като потенциални купувачи на SSN. С писмо от 26 юни 2008 г., заведено като получено на същия ден, Полша представи проект на план за преструктуриране на SSN, съставен от Mostostal Chojnice. С писмо от 7 юли 2008 г., заведено като получено на 8 юли 2008 г., беше представена допълнителна информация.
(33)
С писмо от 14 юли 2008 г. Полша се ангажира да представи пълен план за преструктуриране на Комисията до 12 септември 2008 г.
(34)
На 16 юли 2008 г. Комисията временно изготви оценка и заключения в проект на решение за приключване на официалната процедура по разследване, където беше заключено, че държавната помощ, предоставена на SSN, е несъвместима с общия пазар и трябва да бъде възстановена. При все това, в контекста на писмо от Полша от 14 юли 2008 г., Комисията взе решение да отложи приемането на това решение, за да може да оцени дали новият план за преструктуриране, който трябваше да бъде представен от полските органи до 12 септември 2008 г., значително би подобрил положението и би дал възможност помощта да се счете за съвместима с общия пазар.
(35)
Впоследствие Полша започна да уведомява Комисията ежеседмично относно напредъка по процедурата за приватизация (писма от 28 юли, 4 август, 12 август, 21 август, 25 август, 1 септември, 8 септември, 16 септември и 23 септември 2008 г., заведени като получени на същите дати).
(36)
С писмо от 18 юли 2008 г., заведено като получено на 21 юли 2008 г., Полша поиска кръг от консултации със служители на Комисията относно проекта на плана за преструктуриране, за да може да изготви окончателен вариант на плана, който взема под внимание мненията на служителите на Комисията. Комисията прие графика за консултации с писмо от 31 юли 2008 г.
(37)
При все това едва на 3 септември 2008 г. Комисията неофициално получи проект на план за преструктуриране на SSN. След предаването на този проект, на 4 септември 2008 г. беше проведена първа среща между полските органи и служители на Комисията в присъствието на Mostostal. На 8 септември Комисията получи преработен проект на плана за преструктуриране, а на 10 септември 2008 г. беше организирана друга среща с полските органи, Mostostal и потенциалния съвместен инвеститор Ulstein.
(38)
С писмо от 12 септември 2008 г., заведено като получено на същия ден, Полша представи окончателния план за преструктуриране на SSN, съставен от Mostostal в сътрудничество с норвежката корабостроителница Ulstein.
(39)
С писмо от 16 септември 2008 г., заведено като получено на 17 септември 2008 г., Полша представи проект на споразумението за приватизация между Mostostal и публичните собственици на SSN, а именно Агенцията за промишлено развитие и полската корпорация на корабостроителниците.
(40)
С писмо от 22 септември 2008 г., заведено като получено на същия ден, Ulstein уведоми Комисията, че се оттегля от процеса на приватизация и няма да участва в преструктурирането на SSN.
(41)
С писмо от 22 септември 2008 г., заведено като получено на 25 септември 2008 г., Mostostal уведоми Комисията, че с оглед на решението на Ulstein Mostostal ще бъде подготвено самостоятелно да осъществи пълния план за преструктуриране на SSN. На 30 септември 2008 г. беше проведена среща между полските органи, Комисията и Mostostal.
(42)
С писмо от 27 октомври 2008 г. Комисията изложи на Полша рамковите условия за изпълнение на настоящото решение. С писмо от 3 ноември 2008 г., заведено като получено на 4 ноември 2008 г., Полша се ангажира изцяло да спази тези условия. Комисията прие този ангажимент с писмо от 6 ноември 2008 г.
(43)
С писмо от 14 юни 2007 г. Комисията поиска от полските органи да предоставят информация относно държавната помощ, получена от SSN след откриването на официалната процедура по разследване. Полските органи отговориха с писмо от 11 юли 2007 г., заведено като получено на същия ден. Комисията поиска допълнителни разяснения с писмо от 13 ноември 2007 г. Полша отговори с писмо от 9 януари 2008 г., заведено като получено на същия ден. Полша представи допълнителна информация относно държавната помощ, предоставена на корабостроителницата, с писмо от 9 януари 2008 г., заведено като получено на 10 януари 2008 г. Полша уведоми Комисията относно допълнителните мерки, предоставени на SSN, с писма от 6 декември 2007 г., заведено като получено на същия ден, 9 януари 2008 г., заведено като получено на 10 януари 2008 г., 12 февруари 2008 г., заведено като получено на 13 февруари 2008 г., 26 юни 2008 г., заведено като получено на 27 юни 2008 г., и 12 септември 2008 г., заведено като получено на същия ден.
2. ОПИСАНИЕ
2.1. РАЗГЛЕЖДАНО ПРЕДПРИЯТИЕ
(44)
Предприятието получател е разположено в региона Zachodniopomorskie (Западна Померания), в северозападната част на Полша. Комисията отбелязва, че в съответствие с правилата за държавна помощ разположените в този регион дружества имат право да получават помощ от структурните фондове в съответствие с цел „Сближаване“ (3) и от Кохезионния фонд (4). По-специално дружествата в този регион потенциално имат право да получават помощ от регионалната оперативна програма за региона Zachodniopomorskie по приоритетните оси, свързани с мерки за подпомагане на малки и средни предприятия, иновации и трансфер на технологии (насочени към създаване на работни места в дългосрочен план) и за социална инфраструктура и образователна инфраструктура, насочени към професионално обучение и обучение през целия живот. Дружествата в този регион също така отговарят на изискванията за оперативната програма за иновативна икономика.
(45)
SSN беше създадено на 25 юни 2002 г., за да поеме корабостроителните дейности на Stocznia Szczecińska Porta Holding S.A. (наричано по-долу „SSPH“) и на нейното основно дъщерно дружество в областта на корабостроенето Stocznia Szczecińska (наричано по-долу „SS“), които бяха обявени в несъстоятелност на 29 юли 2002 г. SSN беше създадено като „празна черупка“, освободена от дълговете на SSPH и SS във връзка с тяхната предишна дейност.
(46)
Новата корабостроителница беше поета от държавното дружество Agencja Rozwoju Przemysłu S.A. (Агенция за промишлено развитие АД, наричана по-долу „ARP“) и от Държавния трезор с оглед приключване на настоящото производство и възобновяване на корабостроителните дейности, същевременно при извършване на необходимото преструктуриране. Официално дружеството, което пое предишната корабостроителна дейност, е било дъщерно дружество на SSPH, създадено през 1989 г., Allround Ship Services Sp. z o.o. (наричано по-долу „ASS“). В действителност още през 2001 г. притежаваното изцяло от държавата SSPH, което се е намирало в затруднено финансово положение, е взело решение да концентрира корабостроителната дейност в ASS, счетено за по-подходящо за преструктуриране от SS. През януари 2002 г. ASS, първоначално малко дъщерно дружество, занимаващо се с боядисване, е сключило рамково споразумение с SSPH за изграждане на корпуси и за тази цел е отдало на лизинг производствени активи от SSPH. Няколко седмици преди SSPH да подаде заявление за обявяване в несъстоятелност, то е продало ASS на ARP за 1 PLN. След това ASS е било преименувано на Stocznia Szczecinska Nowa (SSN - получателя на помощта).
(47)
По това време SSN не е поело активите на SSPH и SS, а вместо това ги взело на лизинг от синдиците във връзка с обявяването в несъстоятелност до юли 2004 г. На 20 юли 2004 г. SSN подписа споразумения със синдиците на SSPH и SS, съгласно което то получи тези активи. SSN не пое дълговете на SSPH или SS и така тези дългове останаха задължение на двете дружества и бяха уредени в съответствие с процедурата по обявяване в несъстоятелност. SSN пое някои от текущите дейности, като сключи нови договори със собствениците на кораби.
(48)
ASS пое служителите на SSPH и SS, но корабостроителницата постепенно намали своята работна сила от 8 071 през 2001 г. на 5 322 в края на 2006 г. През 2007 г. е имало средно 4 700 служители.
(49)
Обемът на производство е нараснал от 158 000 CGT през 2003 г. на 213 000 CGT през 2005 г., но през 2006 г. е спаднал на 167 000 CGT. Книгата за поръчки, считано от август 2007 г., включва 30 кораба на обща стойност 1 134 млн. EUR. SSN се нарежда на 32-ро място в света и на 6-о място в Европа по отношение на размера на своята книга за поръчки.
(50)
Основните му клиенти са в Германия, Нидерландия, Русия и Италия. Основните му конкуренти в Европа са испански, германски и хърватски корабостроителници.
(51)
Понастоящем 80 % от SSN се притежава от Korporacja Polskie Stocznie S.A. (Полска корпорация на корабостроителниците АД, наричана по-долу „KPS“), а 18 % се притежава от ARP. 2 % от акциите се притежават от Държавния трезор. ARP е дружество с ограничена отговорност, създадено със закон и изцяло притежавано от Държавния трезор. ARP извършва дейности, които са му поверени по закон, включително участие в процеси по преструктуриране на собствеността в държавни предприятия, управление на активи и акции на Държавния трезор от името на държавни институции и предоставяне на заеми и гаранции за преструктурирането на държавни предприятия. 100 % от KPS се притежават от ARP и дружеството е било създадено за осигуряване на финансиране за корабостроителни дружества в Полша.
(52)
SSN е активно в производството на кораби, включително контейнеровози, танкери за химични продукти, ро-ро кораби и многофункционални съдове. 1 % от дейността на дружеството се състои в производство на метални конструкции и различни услуги във връзка с корабостроене.
(53)
Основните съоръжения за производство на SSN са три хелинга: Wulkan Nowy, Odra Nowa и Wulkan 1.
(54)
Незабавно след неговото създаване през 2002 г., SSN започна да извършва дейности по преструктуриране. То изготви плана за преструктуриране от 2003 г., който беше одобрен за първи път от неговите акционери на 19 декември 2002 г. и по-късно беше изменен през октомври 2003 г. Следните фактори бяха идентифицирани като основните причини за обявяването в несъстоятелност на бившата корабостроителница в Шчечин: технологични проблеми, грешки при проектирането, ниска производителност, високи разходи и външни фактори, като висок обменен курс на полската злота и азиатската конкуренция. Поради тези проблеми финансовите пазари са станали предпазливи по отношение на финансиране на корабостроителницата и това е довело до забавяния в доставката на поръчките и натрупване на глоби и дългове.
(55)
Целта на стратегията за преструктуриране е била постигане на устойчива рентабилност чрез фокусиране върху пазара за контейнеровози и превръщане във важен производител на танкери за химични продукти, ро-ро и кон-ро съдове и съдове за специални цели. Планът за преструктуриране също така е включвал възможност за намиране на стратегически инвеститор. Изменението на първоначалния план за преструктуриране от 2003 г. е било необходимо поради финансовите затруднения на сътрудничещите дружества, служители и дейности, тясно свързани с SSN.
(56)
Финансовото положение на SSN постепенно се е влошило значително.
Таблица 1
Производство на SSN
(Милиони PLN)
2002
2003
2004
2005
2006
30.9.2007 г.
Оборот
424,88
1 114,44
1 303,46
1 416,04
1 199,38
655,87
Оперативен резултат
-6,16
-39,64
- 119,80
-11,44
- 194,24
- 134,36
Капитал
65,01
62,01
112,83
247,96
149,43
81,96
Източник: Информационен меморандум от 2006 г., представен от полските органи на 12 октомври 2007 г., и „Бизнес план за SSN за периода 2008-2012 г., като се взема предвид информацията, получена в хода на процеса на полагане на необходимото старание, извършен в корабостроителницата“, представен с писмо от 29 февруари 2008 г.
(57)
Външните фактори, допринасящи за затрудненото финансово положение, включват обезценяването на долара (валутата на приходите на корабостроителницата) и покачването на злотата (валутата на разходите), повишаването на цените на стоманата и трудностите по намиране на финансиране за кораби след обявяването в несъстоятелност на SSPH. По отношение на вътрешните причини за затрудненията на корабостроителницата е било признато, че съоръженията са били в лошо състояние и са се нуждаели от значителни обновления. От 2006 г. насам корабостроителницата е била изправена пред сериозни проблеми с работната сила: висок процент на отсъствия от работното място, ротация на служители и отлив на квалифицирани работници към други корабостроителници, най-вече в Германия и Норвегия, където предлаганото заплащане е било значително високо.
2.2. РЕШЕНИЕ ЗА ОТКРИВАНЕ НА ПРОЦЕДУРАТА В СЪОТВЕТСТВИЕ С ЧЛЕН 88, ПАРАГРАФ 2 ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕО
(58)
В своето решение за откриване на официалната процедура по разследване Комисията първоначално заключи, че някои от мерките, за които е била уведомена, представляват нова помощ в съответствие с точка 3 от приложение IV към Договора за присъединяване, тъй като те не са били предоставени към момента на присъединяването. Комисията изброи тези мерки в част Б от приложението към посоченото решение.
(59)
Комисията също така заключи, че редица мерки, посочени в част А от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване, са били предоставени на SSN преди 1 май 2004 г. и не са били приложими след присъединяването по смисъла на точка 3 от приложение IV към Договора за присъединяване, поради което няма да бъдат проучвани в съответствие с процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО. Поради това тези мерки не са обхванати от настоящото решение. Независимо от този факт те трябва да бъдат взети под внимание при оценяването на съвместимостта на предоставените след присъединяването мерки с общия пазар.
(60)
По същество, що се отнася до мерките, посочени в част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване, Комисията изложи тезата, че не е било взето правно обвързващо решение относно тези мерки преди присъединяването, макар да призна, че са били предприети някои предварителни стъпки към такова решение.
(61)
Първата от тези мерки е капиталова инжекция от страна на ARP. Планът за преструктуриране от 2003 г. е предвиждал капиталова инжекция в размер на 241 752 900 PLN, но само част от тази капиталова инжекция (180 млн. PLN) е била извършена преди присъединяването. При все това ARP не е била в състояние да осъществи цялото увеличение на капитала в размер на 241 752 900 PLN поради бюджетни причини. Според Полша решението за прилагане на оставащата част от увеличението на капитала (61 752 652 PLN) е било взето на 21 декември 2004 г.
(62)
Втората и третата мярка за помощ представляват гаранции за изпълнение, предоставени от ARP (всяка отговаря на помощ в размер на 1 935 000 PLN). Тези гаранции касаят договори за кораби, сключени през 2002 г. Гаранциите за последващите кораби е трябвало да бъдат издадени веднага след доставката на предишните кораби. По този начин се е предполагало предоставянето на гаранции за кораби 7 и 8 при доставката на кораби 4 и 5 (през 2005 г.).
(63)
Последният набор от мерки, които според наличната информация не са били предоставени преди присъединяването, са мерки, предоставени на SSN от град Шчечин под формата на отписване и отлагане на плащането на данък върху недвижимо имущество. Тези мерки възлизат общо на 12,5 млн. PLN. Съгласно информацията, предоставена от полските органи (5), тези мерки и до днес не са били предоставени на корабостроителницата.
(64)
Комисията взе решение за откриване на официалната процедура по разследване поради съмнения за съвместимостта на помощта за преструктуриране с общия пазар.
(65)
Първо, Комисията изрази съмнения относно правото на SSN да получава помощ за преструктуриране. Изглежда, че дружеството е било създадено, за да поеме дейностите на своя обявен в несъстоятелност предшественик, без обаче да поема дълговете на същия. Поради това Комисията заключи, че SSN е новосъздадено дружество по смисъла на приложимите насоки на Общността.
(66)
Второ, Комисията изрази съмнения дали дейностите по преструктуриране (вече извършени и текущи) биха довели до дългосрочна жизнеспособност на SSN. Извършеното от корабостроителницата преструктуриране е било насочено най-вече към намаляване на дълговете и подобряване на ликвидността, за да се даде възможност производството да продължи. Предполагаемите разходи за действителни дейности по преструктуриране са включвали разходи за закупуване на средства за производство от синдика на SSPH и SS. Комисията отбеляза, че дори в края на периода на преструктуриране планираното ниво на производство би останало сравнително ниско в сравнение с това на конкурентните европейски корабостроителници.
(67)
Трето, въз основа на наличната информация Комисията изрази съмнения дали са били приети подходящи мерки за компенсация, тъй като всъщност в корабостроителницата не е извършено действително намаляване на производствения капацитет.
(68)
Четвърто, Комисията изрази съмнения дали някои от предполагаемите разходи за преструктуриране, например разходите за закупуване на производствени активи, следва да се считат за отговарящи на изискванията като действително свързани с преструктурирането.
(69)
Последно, Комисията изрази съмнения дали собственият принос на получателя към плана за преструктуриране или от неговите собствени ресурси, или от външно финансиране при пазарни условия, е бил съществен. По-специално Комисията изрази съмнения дали използването на кумулативна печалба представлява собствен принос. В допълнение Комисията отбеляза, че 78 % от предполагаемия собствен принос е съставен от авансови плащания от собственици на кораби, гарантирани от KUKE, полската агенция за експортни кредити. Предвид факта, че SSN е било дружество с финансови затруднения, Комисията изрази съмнения дали начислените премии за гаранция правилно са отразявали поетия риск, дали изискваното от KUKE обезпечение е било достатъчно и поради това дали предложеният собствен принос е бил независим от държавна помощ.
2.3. МНЕНИЯ НА ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
2.3.1. МНЕНИЯ НА ПОЛША
(70)
След решението на Комисията да открие официалната процедура по разследване полските органи представиха своите мнения относно решението. Получателят не представи отделни аргументи, а подкрепи коментара на полското правителство.
(71)
Полските органи повдигнаха няколко въпроса. Основният спорен въпрос беше дали определени мерки за помощ са били предоставени преди присъединяването на Полша към Европейския съюз, т.е. преди 1 май 2004 г., и не са били приложими след присъединяването. Такива мерки не могат да бъдат проучвани от Комисията; единствено мерки, които не са били предоставени преди присъединяването, се оценяват от Комисията като помощ, за която е уведомено, или като неправомерна помощ в съответствие с процедурата, предвидена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО.
(72)
Полските органи оспориха заключението на Комисията, че мерките, представени в част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване, са представлявали нова помощ. Полските органи заявиха, че всички мерки, включени в таблицата, са били предоставени преди присъединяването на Полша и следователно не е била планирана или предоставяна нова помощ на SSN.
(73)
Първо, полските органи заявиха, че SSN е имала законни очаквания, че предвидената в плана за преструктуриране от 2003 г. помощ е била съвместима със законодателството относно държавната помощ. Полските органи се позоваха по-специално на два документа: „Ситуация в полската корабостроителна индустрия, препоръчвани действия и помощ за този сектор“ (приет от Съвета на министрите на 16 юли 2002 г.) и „Средносрочна стратегия за гаранции от Държавния трезор до 2010 г.“ (приет от Съвета на министрите на 10 юни 2003 г.). Полските органи заявиха, че тези и подобни действия от централните, регионалните и общинските органи са представлявали част от широкообхватна програма за оздравяване на корабостроителната индустрия.
(74)
Второ, полските органи заявиха, че чрез изискването за приемане на „правно обвързващ акт“ Комисията прилага критериите от законодателството на ЕО към събития и национално законодателство преди присъединяването. Полша поддържаше тезата, че преди присъединяването се е прилагало полското законодателство за държавна помощ и че това законодателство „не е предвиждало официално решение за предоставяне на помощта на получателя в който и да е етап от процедурата“. Всичко, което се е изисквало съгласно полското законодателство, е било одобрение на плана за преструктуриране и мерките за помощ, съдържащи се в него, от страна на председателя на службата за конкуренция и защита на потребителите, което действително е било дадено. Полските органи заявиха, че „е неоспоримо, че всяка мярка, съдържаща се в окончателно одобрения план за преструктуриране, е била договорена между SSN и съответния орган за предоставяне на помощ“. Освен това Полша изрази становище, че разпоредбите на законодателството на ЕО не са приложими към събития, състояли се преди присъединяването на Полша и че делото Fleuren (6), на което Комисията се позова в своето решение да открие официалната процедура, се различава коренно от настоящия случай.
(75)
Трето, беше изложен аргументът, че одобрението на плана за преструктуриране от надзорния съвет на SSN следва да се счита за събитие по предоставяне на помощта. В отговор на съмненията на Комисията дали надзорният съвет е имал право да приема решения с финансови последствия, обвързващи за акционерите, Полша заяви, че надзорният съвет представлява интересите на акционерите, тъй като се назначава от тях. Членовете на надзорния съвет действат по инструкции от акционерите (ARP и Държавния трезор) и техните действия представляват ангажимент от страна на ARP и Държавния трезор за предоставяне на помощта.
(76)
Четвърто, Полша заяви, че одобрението на плана за преструктуриране от 2003 г. от екипа на ARP за корабостроителната индустрия е укрепило законните очаквания на корабостроителницата, тъй като всички членове на този екип са били представители на ARP в надзорния съвет. Полша също така потвърди, че действителните решения са били взети на срещата на надзорния съвет и акционерите на ARP.
(77)
Последно, полските органи заявиха, че помощта е била предоставена преди присъединяването, защото рискът за държавната помощ е бил посочен в плана за преструктуриране от 2003 г. и поради това е бил известен преди присъединяването.
(78)
Полските органи се позоваха на системата за удължаване, според която се предоставя нова гаранция, когато предишна гаранция изтече, и изразиха становище, че тази система и поради това всички обхванати от нея гаранции са били одобрени от надзорния съвет като част от плана за преструктуриране от 2003 г. Те цитираха критериите за оценяване дали дадена гаранция е приложима след присъединяването и счетоха тези критерии за решаващи при определяне дали да се предостави помощта.
(79)
Полските органи не реагираха на аргумента на Комисията, че ARP не е предприела същите процедурни стъпки в случая на двете спорни гаранции, както е направила по отношение на гаранциите, предоставени преди това. Полските органи не оспориха разбирането на Комисията, че корабостроителните договори, сключени през 2002 г., са съдържали клауза, която позволява на купувача да прекрати договора едностранно ако корабостроителницата не представи гаранция за изпълнение в рамките на определен срок.
(80)
Полша заяви, че точният икономически риск за държавата във връзка с тези мерки е бил известен преди присъединяването. Тя потвърди, че предоставящият орган не би могъл да издаде окончателни решения за отлагане и отписване ex ante.
(81)
В отговор на съмненията на Комисията дали корабостроителницата като дружество, създадено след обявяване в несъстоятелност на предишното дружество, което е извършвало корабостроителни дейности в Шчечин, има право на помощ за преструктуриране, Полша изрази становище, че получателят на помощта е съществувал под различно име (ASS) преди обявяването в несъстоятелност на предишното дружество и се е занимавал с корабостроене.
(82)
Полските органи също така представиха мнения относно други аспекти от решението на Комисията. По-специално Полша изрази становище, че преструктурирането на SSN е оказало въздействие върху много области от неговата дейност и е било насочено към съществено подобряване на ефикасността на корабостроителницата. Корабостроителницата е приела по-тясно насочена стратегия, извършила е преструктуриране на работните места, подобрила е производителността, въвела е по-ефективна система за управление и е подобрила финансовото си положение. Тя е очаквала печалби през 2005 г.
(83)
Полша също така изрази становище, че корабостроителницата е предприела адекватни мерки за компенсация, тъй като SSN е получило само част от земята и структурите, притежавани преди това от SSPH, и същите са били пряко свързани с корабостроителния капацитет на корабостроителницата.
(84)
Полските органи заявиха, че предложеният собствен принос е бил достатъчен. По-специално бъдещите приходи, с които корабостроителницата е възнамерявала да финансира част от разходите за преструктуриране, не могат да се считат за държавни ресурси и поради това представляват собствен принос. Полските органи изразиха становище, че авансовите плащания, гарантирани от полската агенция за експортни кредити KUKE, която е финансирала дейността на корабостроителницата, също следва да се считат за собствен принос. Полша описа условията, при които KUKE е издавала тези гаранции (премиите и вида на изискваното обезпечение), и подчерта, че KUKE не е трябвало да извършва никакви плащания на собствениците на кораби в съответствие с предоставените гаранции.
(85)
Полските органи отбелязаха, че приемането на мерки за преструктуриране е подобрило финансовата ситуация на корабостроителницата и в резултат на това тя е била в състояние да демонстрира своята жизнеспособност.
2.3.2. МНЕНИЯ НА ДРУГИ ЗАИНТЕРЕСОВАНИ СТРАНИ
(86)
Полската асоциация на работодателите в областта на корабостроенето Forum Okrętowe обясни причините за затрудненията на корабостроителницата и заяви, че по нейно мнение корабостроителницата е оцеляла единствено благодарение на успешното извършване на нейния план за преструктуриране и получената държавна помощ за преструктуриране.
(87)
Доставчикът на подемно оборудване и котвени съоръжения на корабостроителницата Towimor S.A. заяви, че корабостроителницата е възстановила своя капацитет за корабостроене и е оцеляла при кризите в периода 2002-2004 г. само защото ARP е поела водещата позиция в процеса на преструктуриране. Дружеството подчерта, че планът за преструктуриране е бил осъществен успешно и че постигнатите подобрения са с дългосрочен характер.
(88)
Lubmor Sp. z o.o., доставчик на интериорно оборудване за плавателни съдове, подчерта значението на съществуването на SSN за своето съществуване, както и за други дружества, които работят в сътрудничество с корабостроителницата.
(89)
Друг доставчик, H. Cegielski, който произвежда най-вече двигатели за плавателни съдове, изтъкна, че успешното преструктуриране на SSN е спасило целия корабостроителен сектор в периода 2002-2004 г. и че систематично подобряващите се финансови резултати на корабостроителницата показват, че мерките за преструктуриране водят до дългосрочни подобрения.
(90)
Spliethoff's Bevrachtingskantoor B.V., клиент на SSN, подчерта обширното ноу-хау на корабостроителницата в различни сегменти от корабостроенето и качеството на построените от него съдове. Собственикът на кораби изтъкна, че предприятието SSN е конструирало осем многофункционални плавателни съда за него с високи технически изисквания и стандарти за качество. Собственикът на кораби изрази надежда, че Комисията ще одобри помощта, предоставена на корабостроителницата. Други клиенти на корабостроителницата, Peter Dohle Schiffahrts-KG и Odfjell, изразиха подобни мнения.
(91)
Синдикатът Solidarność подчерта значението на корабостроителницата за заетостта и икономическото положение на целия регион. Той изрази надежда, че Комисията незабавно ще прекрати разследването и ще одобри помощта, получена от корабостроителницата.
(92)
Кметът на Шчечин подчерта значението на съществуването на корабостроителницата за региона и отбеляза, че въпреки известни закъснения преструктурирането, което е било извършено, е постигнало очакваните резултати и корабостроителницата е била в състояние да се конкурира на пазара в дългосрочен план.
(93)
Business Club Szczecin, асоциация на работодатели за развитието на Шчечин и Западна Померания, изрази своята подкрепа за преструктурирането на SSN. Той описа затрудненията, пред които е бил изправен регионът след обявяването в несъстоятелност на SSPH през 2002 г., и заяви, че подкрепата на полските органи за корабостроителницата е направила възможно преодоляването на кризата.
2.4. РАЗВИТИЯ СЛЕД РЕШЕНИЕТО НА КОМИСИЯТА ДА ОТКРИЕ ОФИЦИАЛНАТА ПРОЦЕДУРА ПО РАЗСЛЕДВАНЕ
(94)
По-долу са обобщени разследването на Комисията и свързаните събития.
(95)
В отговор на решението на Комисията за откриване на официалната процедура по разследване, през есента на 2005 г. полските органи представиха аргументи в две насоки: от една страна, те оспориха компетентността на Комисията да предприема действия по отношение на мерките, идентифицирани като нова помощ в решението на Комисията, а от друга страна се аргументираха, че дори ако тези мерки представляват нова помощ, те са съвместими с общия пазар като помощ за преструктуриране.
(96)
В подкрепа на своя аргумент, че помощта е съвместима, Полша представи плана за преструктуриране от 2003 г. на Комисията. Комисията проучи плана за преструктуриране от 2003 г. и потърси съдействие от външен консултант. Комисията заключи, че планът за преструктуриране от 2003 г. не отговаря на нито едно от условията за одобряване на помощ за преструктуриране, заложени в приложимите насоки.
(97)
През декември 2005 г. Комисията научи от публични източници (7), че KPS, капиталова група, представляваща публична собственост, е била създадена с цел интегриране на трите основни полски корабостроителници в Гдиния, Гданск и Шчечин под общ знаменател (наричан по-долу „план за консолидиране“). Основната роля на KPS е била да предостави финансиране за производството на корабостроителниците. Полша не уведоми Комисията относно плана за консолидиране на нито един етап от процедурата, нито преди, нито след решението за откриване на официалната процедура по разследване.
(98)
По искане на Комисията, в началото на 2006 г. полските органи обясниха, че планът за консолидиране действително е бил проучван преди това, но работата по него е била преустановена и в скоро време ще бъде приета нова стратегия за преструктуриране на полския корабостроителен сектор. Полша разясни, че ролята на KPS е била да осигурява финансиране на текущи разходи на полските корабостроителници, най-вече под формата на краткосрочни заеми.
(99)
На среща между полските органи и служители на Комисията на 22 февруари 2006 г. Комисията уведоми Полша, че въз основа на информацията, с която разполага, тя не е в състояние да заключи, че планът за преструктуриране от 2003 г. е достатъчен за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на корабостроителницата. Комисията подчерта, че планът за преструктуриране от 2003 г. е бил начален план, насочен основно към финансовите мерки, необходими за възобновяване на дейността след обявяването в несъстоятелност на SSPH, а не план за преструктуриране, гарантиращ възстановяване на дългосрочна жизнеспособност. По-специално предвижданите инвестиции са били недостатъчни с оглед на лошото състояние на оборудването и инсталациите на корабостроителницата. Полските органи и корабостроителницата поддържаха тезата, че корабостроителницата вече е възстановила своята жизнеспособност. Независимо от този факт Полша призна, че корабостроителницата действително е имала необходимост от значителни инвестиции за модернизация в размер на поне 200 млн. PLN и поради това ще бъде продадена на частен инвеститор през 2008-2009 г. На срещата полските органи потвърдиха, че на Комисията ще бъде представен нов план за преструктуриране или преработен вариант на плана за преструктуриране от 2003 г.
(100)
След срещата полските органи се ангажираха (8) да представят на Комисията изменен план за преструктуриране на SSN до 22 май 2006 г.
(101)
На 26 юни 2006 г. Комисията получи първи проект на плана за преструктуриране, озаглавен „План за развитие на Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o. за периода 2006-2011 г.“, съставен със съдействието на консултантската фирма Deloitte Advisory.
(102)
Комисията изрази сериозни опасения по отношение на този проект при посещение на място на 13 юни 2006 г. и в писмен вид на 17 юли 2006 г., като изтъкна, че първият проект на план за преструктуриране не е изглеждал достатъчно широкообхватен, за да гарантира, че корабостроителницата ще възстанови дългосрочна жизнеспособност. Комисията подчерта, че преструктурирането е трябвало да бъде финансирано в значителна степен от собствен принос, независим от държавна помощ, което не е било предвидено в представения проект на плана, и че е трябвало да бъдат извършени значителни мерки за компенсация. Като отбеляза продължаващата зависимост от гаранции, предоставяни от KUKE, една правителствена агенция, Комисията предупреди корабостроителницата и полските органи, че тези гаранции представляват държавна помощ. Комисията настоятелно прикани Полша да преработи проекта на план за преструктуриране и да представи пълен вариант на плана до края на август 2006 г.
(103)
Въпреки тези предупреждения планът за преструктуриране от 2006 г., който Полша в крайна сметка представи през септември 2006 г., със закъснение от два месеца, не се различаваше съществено от първия проект. По-долу са описани основните критики към плана за преструктуриране от 2006 г.
(104)
През септември 2006 г. Полша уведоми Комисията, че на 31 август 2006 г. общото събрание на SSN е взело решение да увеличи капитала на корабостроителницата с 95 млн. PLN и до 15 октомври 2006 г. да изготви оферти за потенциални инвеститори, които се интересуват от придобиване на новоиздадените акции. До 31 декември 2006 г. само две дружества изразиха интерес към придобиване на акции в SSN: полското дружество за търговия със стомана Złomrex и ISD Polska, дъщерно дружество на украинския производител на стомана Donbas.
(105)
На среща на 7 декември 2006 г. (и в писмен вид с писмо от 29 януари 2007 г.) Комисията обясни на полските органи, че планът за преструктуриране от 2006 г. не отговаря на нито едно от условията за одобряване на помощ за преструктуриране в съответствие с приложимите насоки. На срещата полските органи се ангажираха да приватизират корабостроителницата с цел подобряване на възможностите за възстановяване на жизнеспособност и осигуряване на достатъчен собствен принос към преструктурирането. Впоследствие полските органи потвърдиха ангажимента за приватизиране на корабостроителницата до 30 юни 2007 г. в писмо от 5 януари 2007 г. По време на процеса по съставяне на документите за приватизация Полша поиска от Комисията да посочи какви мерки за компенсация счита за необходими за SSN, така че потенциалните инвеститори да бъдат съответно уведомени.
(106)
След споразумение през декември 2006 г. между члена на Комисията Neelie Kroes и министър Piotr Wozniak Комисията постави начало на активен дебат с полските органи и SSN с оглед определяне на необходимите мерки за компенсация. Полша представи предложение за мерки за компенсация в SSN и се ангажира да закрие хелинг Wulkan 1 след приключване на вече подписаните договори за корабостроене, т.e. през март 2010 г.
(107)
Комисията поиска редица данни от SSN. В крайна сметка служители на Комисията уведомиха Полша с писмо от 31 юли 2007 г., че временно считат закриването на хелинга Wulkan 1 за достатъчна мярка за компенсация, при условие че съоръжението бъде преустроено до степен невъзможност за сглобяване или пускане на вода на кораби и че закриването бъде извършено до 1 юни 2009 г. или по-рано, ако строителството на 587-IV/09, последния от плавателните съдове, насрочени за сглобяване на този хелинг, приключи по-рано. Освен това през 2009 г. хелингът Wulkan 1 може да се използва единствено за сглобяване на 587-IV/09. По-долу е описано основанието за това заключение на Комисията. Полските органи потвърдиха своето намерение да извършат намаляването на капацитета, както е описано в писмото на Комисията.
(108)
През февруари 2007 г. управлението на корабостроителницата изпрати покани за закупуване на мажоритарен дял в SSN на 57 потенциални инвеститори. В онзи период корабостроителницата вече е била в процес на преговори със Zlomrex от няколко месеца, но в крайна сметка не било взето решение.
(109)
През есента на 2007 г. беше дадено начало на ново усилие за приватизация. През август и септември 2007 г. бяха проведени консултации с Комисията относно проект на информационен меморандум. През септември консултантът по приватизация на KPS и ARP изпрати покани за представяне на оферти на 221 потенциални инвеститори.
(110)
Шест потенциални инвеститори изразиха интерес за придобиване на акции в корабостроителницата и поискаха копие от нейния информационен меморандум. Крайният срок за представяне на оферти от страна на потенциалните инвеститори беше удължаван няколко пъти.
(111)
Като отбеляза забавянията в процеса по приватизация, с писмо от 3 октомври 2007 г. Комисията настоятелно прикани Полша незабавно да я приключи. С писмо от 23 октомври 2007 г. Полша уведоми Комисията, че приватизацията няма да бъде приключена до края на 2007 г., както беше планирано. Вместо това Полша се ангажира да започне преговори с избрани инвеститори считано от януари 2008 г. Комисията отново изтъкна своето опасение относно забавянията с писмо от 30 ноември 2007 г. и уточни, че очаква новият собственик на SSN да представи първия проект на нов план за преструктуриране до края на февруари 2008 г. Впоследствие това искане беше повтаряно от Комисията при многобройни случаи. Комисията на няколко пъти настоя за строго придържане към графика за приватизация.
(112)
След приключване на процес на полагане на необходимото старание, на 20 декември 2007 г. Amber, единственият потенциален инвеститор, заинтересуван да придобие SSN, представи обвързваща оферта при определени условия, която беше оценена от консултанта по приватизация на KPS и ARP.
(113)
Считано от 20 март 2008 г. Amber получи изключителни права за преговори, които впоследствие бяха удължавани няколко пъти и накрая изтекоха на 12 май 2008 г.
(114)
На 29 февруари 2008 г. Полша препрати на Комисията първи проект на план за преструктуриране на SSN, съставен от Amber (9). Amber представи актуализирани финансови прогнози с електронно писмо от 9 април 2008 г. Комисията предостави устно мнение относно този проект на среща във Варшава на 10 април 2008 г. между служители на Комисията, полските органи, корабостроителницата и Amber и изпрати писмено мнение с писмо от 21 април 2008 г.
(115)
На среща с полските органи на 12 май 2008 г. Amber обяви, че се оттегля от процеса на приватизация на SSN. Полша уведоми Комисията за това развитие на същия ден. В своето обяснение до Държавни трезор Amber поясни, че основната причина за оттеглянето на предприятието се състои във факта, че след задълбочено разследване на ситуацията, в която се намира корабостроителницата, то е заключило, че корабостроителницата няма да може да стане рентабилна дори след извършване на мерките за преструктуриране, включително при значителни инвестиции. Тъй като Amber беше единственият участник в търга, неговото оттегляне означаваше, че процесът на приватизация, започнат през 2007 г., е приключен.
(116)
На 26 май 2008 г. Полша уведоми Комисията, че процесът на приватизация е бил възобновен. В последващи ежедневни доклади Полша започна да уведомява Комисията относно действията, предприемани от полските органи за намиране на купувач за SSN. Полша изпрати на Комисията няколко писма, в които потенциални инвеститори искаха да бъдат уведомени за продължаващия процес на приватизация и да получат информационния меморандум, когато той стане достъпен.
(117)
На среща от 13 юни 2008 г. полските органи уведомиха Комисията, че няколко дружества възнамеряват да представят на Комисията до 26 юни 2008 г. планове за преструктуриране. Впоследствие, по искане на полските органи и в тяхно присъствие, Комисията се срещна с двама потенциални инвеститори, които изразиха интерес да закупят SSN: норвежкото дружество Ulstein и полското дружество Mostostal Chojnice. На тези срещи двете дружества представиха на Комисията своите стратегии за преструктуриране.
(118)
Впоследствие Полша представи на Комисията проект на план за преструктуриране, съставен от Mostostal Chojnice, от юни 2008 г. и озаглавен „Проект на програма за преструктуриране на SSN за периода 2008-2018 г., текуща дейност“ (наричан по-долу „план за преструктуриране от юни 2008 г.“). На 7 юли Полша уведоми Комисията, че Mostostal и Ulstein са подписали писмо за намерение за евентуално сътрудничество, ако Mostostal стане собственик на SSN. Във връзка с това писмо за намерение Полша представи на Комисията актуализиран план за преструктуриране, съставен от Mostostal.
(119)
С писмо от 14 юли 2008 г. Полша уведоми Комисията, че процесът на приватизация на SSN продължава и поиска допълнително време, така че потенциалните инвеститори да финализират плана за преструктуриране. Полша се ангажира да представи пълен план за преструктуриране на SSN на Комисията най-късно до 12 септември 2008 г.
(120)
Комисията се съгласи с предложения краен срок за пълния план за преструктуриране.
(121)
На 12 септември 2008 г. Полша представи окончателен план за преструктуриране на корабостроителницата, озаглавен „Програма за преструктуриране на Stocznia Szczecińska Nowa за периода 2008-2012 г.“ (наричан по-долу „план за преструктуриране от 12 септември 2008 г.“).
(122)
На 22 септември Ulstein уведоми Комисията, че се оттегля от процеса на приватизация. В тази ситуация Комисията счита, че планът от септември 2008 г., базиран на сътрудничество между Ulstein и Mostostal, вече не е валиден. Независимо от този факт планът ще бъде описан и оценен по-долу, тъй като Mostostal обяви в своето писмо от 22 септември, че ще изпълни плана самостоятелно.
(123)
На среща на 30 септември 2008 г. Mostostal уведоми Комисията, че все още възнамерява да си сътрудничи с Ulstein по преструктурирането на SSN. Mostostal представи проект на споразумение с Ulstein - който не беше подписан или дори парафиран - въз основа на който двете дружества е следвало да изградят преференциални отношения на доставчик и клиент. Ulstein е щяло да възлага на корабостроителницата в Шчечин производството на корпуси, а по-късно и цели съдове за крайбрежно плаване за групата Ulstein при пазарни условия. Отново при пазарни условия Ulstein е трябвало да сподели своето ноу-хау и опит в корабостроителния сектор с Mostostal. Новият проект на споразумение за сътрудничество не е предвиждал никакъв финансов принос от страна на Ulstein към плана за преструктуриране от 12 септември 2008 г.
2.5. ПЛАН ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ ОТ СЕПТЕМВРИ 2006 Г.
(124)
Измененият план за преструктуриране обхвана периода 2006-2011 г. Той беше изготвен в сътрудничество с консултантската фирма Deloitte и неговата цел беше приключване на преструктурирането, започнало през 2002 г., въз основа на план, представен на Комисията през октомври 2005 г., който беше счетен за недостатъчен за възстановяване на жизнеспособността на предприятието. Съгласно изменения план за преструктуриране корабостроителницата е трябвало да възстанови своята дългосрочна жизнеспособност през 2009 г.
(125)
Един от основните стълбове на новия план за преструктуриране беше преориентиране на SSN към производство на високотехнологични плавателни съдове. Това преориентиране беше основано на следните съображения: по-висока добавена стойност, растяща ценова конкуренция в по-нискотехнологичните сегменти, техническа невъзможност на SSN да произвежда много големи контейнеровози, чието търсене е нараствало в онзи период, както и съществуващото ноу-хау на SSN, по-специално по отношение на високоспециализирани танкери за химични продукти от дуплексна неръждаема стомана.
(126)
Макар настоящата книга за поръчки (за доставяне през 2008-2009 г.) да е съдържала основно контейнеровози (70 %), корабостроителницата вече е произвеждала високотехнологични танкери за химични продукти и кон-ро кораби (30 %). В плана се е предвиждало до 2010 г. корабостроителницата да разшири своята продуктова гама в три пазарни сегмента, а именно танкери за химични продукти, ро-ро (включително кон-ро и ро-пакс) и високотехнологични многофункционални кораби.
(127)
Изпълнението на новата стратегия е щяло да бъде придружено от кампании за маркетинг и продажби, както и от организационни и технологични промени в корабостроителницата. Общият разход за планираните инвестиции и инициативи е бил оценен на 203,9 млн. PLN. Инвестициите и инициативите е трябвало да бъдат извършени в периода 2006-2009 г.
(128)
За решаване на проблема с високия брой отсъствия от работното място и отлива на квалифицирани работници планът е включвал увеличения на заплатите. Това е означавало, че средната заплата през 2011 г. би била с 28 % по-висока от средната заплата през 2006 г.
(129)
В плана е било предвидено допълнително намаляване на работната сила до 4 298 работници до 2011 г., съкращаване на работната сила с приблизително 20 % от нейното ниво през 2006 г. (5 322) и общо 53 % от нейното ниво през 2001 г. (8 071). Независимо от този факт от плана не беше ясно дали това намаляване включва съкращения или трансфери към дъщерни дружества.
(130)
Други мерки, предвидени да мотивират квалифицираната работна сила, бяха формулирани по много общ начин: ще бъде разработена нова политика за човешки ресурси, ще се посочи оптималното ниво на заетост, сегашната система за оценяване ще бъде преразгледана и ще се разработи план за стимулиране. Подобни проекти бяха планирани за средния управленски персонал.
(131)
В плана се съдържаха мерки, свързани с оптимизиране на финансовата политика, например плана за въвеждане на договорни разпоредби за понижаване на риска от излагане на промени в цените на материалите и обменните курсове (естествено хеджиране) и плана за преговори с банки за получаване на форуърдни договори. Нямаше доказателства за успешни преговори относно форуърдни договори с частни банки.
(132)
В края на периода за преструктуриране през 2011 г. би се очаквало производството на корабостроителницата да достигне 211 682 CGT в сравнение с 213 044 CGT през 2005 г.
(133)
Намаляването на работната сила е щяло да доведе до увеличаване на производителността от 34 CGT/служител през 2003 г. на 49,3 CGT/служител през 2011 г. По отношение на човекочас/CGT производителността през 2003 г. е била 47. Целевата продуктивност за 2011 г. е била 34 човекочаса/CGT.
(134)
Предвиждането в плана е било, че възвръщаемостта на вложения капитал (ROCE), без да се вземат предвид увеличенията на заплатите, би била средно 19 % p.a. за периода 2007-2011 г., което, се твърди там, е било нивото на възвръщаемост, очаквано от частен инвеститор. Предвиждането при вземане предвид на увеличенията на заплатите е било 1,45 % p.a.
(135)
В плана беше включен и анализ на чувствителността по отношение на промени в предполагаемите обменни курсове, разходи за труда и цени на стоманата. В плана бяха анализирани следните фактори: покачване на злотата с 5 % и 10 % в рамките на периода на преструктуриране от 2006 до 2011 г. (като се приема 3,2 PLN/USD), годишни увеличения на заплатите със 7,5 % (като се приема 5 % годишно) и увеличения на цените на стоманата с 20 %.
(136)
В плана беше прието, че съществуващият модел на финансиране на операции от авансови плащания от собствениците на кораби, гарантирани от KUKE, гаранции на Държавния трезор и държавни заеми, ще бъде заменен с авансови плащания от собствениците на кораби, гарантирани от KUKE, и търговски заеми.
(137)
Планът се позова на финансиране под формата на допълнителни гаранции на Държавния трезор по заеми от 35 млн. USD за 2006 и 2007 г. и 25 млн. USD за 2008 и 2009 г. В него също така беше предвидено гаранциите на KUKE да се заменят с получени на пазара гаранции и получаване на търговски заеми. В плана за преструктуриране от 2006 г. е идентифициран само един успешен договор за гаранция. В плана беше предвидено да се продължи използването на гаранции на KUKE със среден годишен лимит от 200 млн. USD.
(138)
В плана се приемат разходи за преструктуриране в размер на 374,7 млн. PLN и оперативни разходи по време на периода на преструктуриране в размер на 11 120 млн. PLN. И двете цифри са за периода 2002-2009 г. Разходите за планирани инициативи и инвестиции са оценени на 203,9 млн. PLN. Финансовото преструктуриране беше обявено за приключено, с изключение на отписване на 20,7 млн. PLN.
(139)
Преструктурирането е щяло да бъде финансирано от външни фондове в размер на 190 млн. PLN, включително 95 млн. PLN от увеличение на акционерния капитал на корабостроителницата чрез издаване на нови акции, които да бъдат поети от частен инвеститор. На извънредно събрание на акционерите е била приета резолюция за увеличаване на акционерния капитал. През септември 2006 г. подписка за нови акции на стойност 95 млн. PLN би означавало придобиване на 21 % дял в SSN, като останалата част продължава да е държавна собственост.
(140)
Оставащите 95 млн. PLN са щели да дойдат от дългосрочен инвестиционен заем, също от частен източник. В съответствие с финансовата прогноза увеличението на капитала и дългосрочният инвестиционен заем е трябвало да бъдат осъществени в периода 2006-2009 г.
(141)
В допълнение, в плана са счетени като собствен принос 165,9 млн. PLN от търговски заем, който не е описан по-подробно.
(142)
В плана е заявено, че допълнителните плащания от собственици на кораби в размер на 628,7 млн. PLN след преразглеждане на договорите следва да се считат за собствен принос.
(143)
В плана се залага на финансиране на текущи операции от търговски заеми и авансови плащания от собственици на кораби, които не са гарантирани от KUKE, чиято обща стойност за целия период на преструктуриране от 2002 до 2009 г. е била оценена на 3 200 млн. PLN.
(144)
В плана се приема, че бъдещият паричен поток в размер на 399 млн. PLN ще бъде използван отчасти (14,5 млн. PLN) за инвестиции и отчасти за оперативна дейност. При все това в плана изрично е признато, че това не са собствени средства по смисъла на приложимите насоки на Общността.
(145)
В съответствие с плана за преструктуриране SSN е приложило мерки за компенсация под формата на намаляване на капацитета в резултат на факта, че SSN не е поело значителна част от активите и работната сила на SSPH след неговото обявяване в несъстоятелност. През 2001 г., т.e. преди обявяването в несъстоятелност на SSPH се предполага, че дружеството е разполагало с максимален годишен капацитет на производителност от 345 600 CGT, като максималният му капацитет на производителност в периода 1995-1999 г. е бил 322 000 CGT (средното годишно производство в този период е било 244 000 CGT). В плана за преструктуриране е заявено, че настоящият капацитет на SSN е 255 720 CGT. По този начин, съгласно плана, намаляването на капацитета е било почти 100 000 CGT.
2.6. ПЛАН ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ ОТ ЮНИ 2008 Г.
(146)
Mostostal е дружество, учредено в Полша, и 100 % от него се притежават от групата KEM. Дружеството произвежда стоманени конструкции от различен вид (мостове, кранове, сгради и др.). Бивше държавно дружество, то е било приватизирано през 1992 г. и от 2003 г. насам принадлежи към семейната индустриална група KEM. KEM извършва дейности във връзка с обработка и търговия със стоманен скрап и търговия на едро с металургични продукти като тези, произвеждани от Mostostal. Оборотът на KEM за 2007 г. възлиза на 700 млн. PLN (207 млн. EUR), от които 100 млн. PLN (30 млн. EUR) са били генерирани от Mostostal.
(147)
Основната бизнес стратегия е диверсификация на корабостроителницата в две основни дейности: производство на стомана и корабостроене. Целта е била смекчаване на уязвимостта на корабостроителницата към промени на пазара на корабостроенето. Преструктурирането на продукта е щяло да бъде извършено на два етапа. В първия етап, до началото на 2009 г., корабостроителницата е щяла да приключи настоящата си книга с поръчки за кораби и да започне работа по производство на стомана. Във втория етап бизнесът с производство на стомана е щял да се разшири, като крайната цел е използване на 50 % от производствения капацитет, а останалите 50 % да се използват за корабостроене.
(148)
По отношение на корабостроителния бизнес Mostostal основа своя план на партньорство с норвежката корабостроителница Ulstein. На 7 юли 2008 г. двете дружества подписаха писмо за намерение, с което се споразумяха да преговарят относно евентуално споразумение за сътрудничество. Сътрудничеството е щяло да се състои основно в използване на част от капацитета на SSN от страна на Ulstein.
(149)
По отношение на бизнеса с производство на стомана Mostostal е предвиждало да използва производствените съоръжения на корабостроителницата в Шчечин за разширяване на своето собствено производство и да използва достъпа до морски транспорт. Планът беше оптимистичен по отношение на развитието на полския пазар за стоманени конструкции, като в него по-специално се очакват значителни инвестиции в инфраструктурата в Полша. Що се отнася до корабостроителния бизнес, в плана се предвижда изграждането на плавателни съдове тип ро-пакс и многофунционални плавателни съдове, с твърдението, че в тези сегменти цените са показали „тенденция към покачване независимо от развитието на пазарите на корабостроенето“.
(150)
В плана е предвидено преструктуриране на активи, състоящо се в частично разпределение на около 30 % от общия капацитет към онзи момент към дейности, различни от основните, включително лизинг на трета страна. Един хелинг, Wulkan 1, е щял да бъде изключен от производството, свързано с корабостроене, и използван за производство на стомана с цел, различна от корабостроене. Това беше представено в плана като мярка за компенсация.
(151)
В плана са предвидени инвестиции в размер на 264 млн. PLN в периода 2008-2012 г. и допълнителни инвестиции от 90 млн. PLN в периода 2013-2018 г. В плана са изброени инвестициите и предвижданите спестявания по отношение на човекочасове и оперативни разходи. При все това в него също така се посочва, че на 12 юни 2008 г. корабостроителницата е сключила споразумение с външен консултант за изготвяне на план за модернизация на корабостроителницата, включително идентифициране на необходимите инвестиции.
(152)
В плана за преструктуриране се предвижда увеличаване на работната сила с 14 % - на 5 010 служители през 2012 г.
(153)
В него се приема, че корабостроенето ще бъде финансирано от авансови плащания от собствениците на кораби в размер на 80-90 % от продажната цена.
(154)
В съответствие с плана успехът на преструктурирането зависи от получаването на допълнителна държавна помощ за корабостроителницата. В него се предвиждат няколко капиталови инжекции и суап за дълг срещу капитал, които да бъдат предоставени от Държавния трезор или подчинени държавни органи, на обща стойност 588 млн. PLN. Това включва капиталовата инжекция в размер на 145 млн. PLN от ARP, за която беше взето решение през юни 2008 г. В допълнение в плана се предвижда получаване на заем в размер на 32 млн. USD (68 млн. PLN) от ARP. Последно, в плана се предвиждат допълнителни гаранции по авансови плащания от страна на KUKE с номинална стойност 431 млн. PLN.
(155)
Инвеститорът е заявил, че желае да вложи капитал в размер на 149,5 млн. PLN, за да финансира част от инвестиционната програма за периода 2008-2012 г. Оставащата част от инвестиционната програма за този период е трябвало да бъде финансирана от паричния поток на корабостроителницата.
(156)
Последно, в плана са представени финансови прогнози за периода на преструктуриране от 2008 до 2012 г., показващи възстановяване на рентабилност считано от 2010 г. В плана са изброени, по общ начин и без да са подкрепени от доказателства, редица предложения, на чиято основа са били изготвени финансовите прогнози, но липсва финансовият модел, използван за достигане до тези прогнози. Възвръщаемостта на собствения капитал, която е щяла да бъде постигната през 2012 г., според плана би била около 26 %, но в плана се признава, че тази очевидно висока рентабилност е резултат от запазването на нисък собствен капитал поради натрупани загуби от предходни години. При един по-реалистичен сценарий, без да се вземат предвид натрупаните загуби, възвръщаемостта на собствения капитал следва да достигне 7,6 % през 2011 г. и 9,8 % през 2012 г., което според плана би означавало минимална рентабилност за предвидените инвестиции.
(157)
Прогнозният счетоводен баланс посочва, че стойността на дълготрайните активи следва да се увеличи от около 100 млн. PLN през 2008 г. на 200 млн. PLN през 2012 г.
2.7. ПЛАН ЗА ПРЕСТРУКТУРИРАНЕ ОТ 12 СЕПТЕМВРИ 2008 Г.
(158)
Планът за преструктуриране от 12 септември 2008 г. беше основан на предположения, подобни на тези на плана от юни 2008 г. Диверсификацията на дейностите остана най-важната стратегическа идея и успехът от преструктурирането е щял да бъде постигнат чрез сътрудничество между Mostostal и Ulstein, като обединява техния опит в секторите на производство на стомана и корабостроенето. В сравнение с варианта от юни преразгледаният план за преструктуриране беше по-развит от гледна точка на някои мерки за преструктуриране и практическо прилагане на приетата диверсификация на дейности; това е отразено в планираното организационно и корпоративно преструктуриране (вж. таблица 2 по-долу).
(159)
В плана се приема, че съществуващата корабостроителница, преименувана на „SSN Nowa“, ще приключи производството на генериращите загуби плавателни съдове в настоящата книга с поръчки и след това ще бъде закрита. Активите на корабостроителницата ще бъдат продадени на три нови дружества: SSN Mostostal (изцяло притежавано от Mostostal), SSN Ulstein (изцяло притежавано от Ulstein) и SSN Wspólna (притежавано от Mostostal и Ulstein, като всяко дружество притежава 50 % от акциите). В допълнение настоящата служба за промишлен дизайн ще бъде преустроена в отделно дружество на име SSN Biuro Projektowe. В плана се предвижда през 2010 г. Mostostal да създаде още едно ново дружество, SSN Odra, което да продължи настоящата корабостроителна дейност на корабостроителницата и да произвежда ро-пакс, ро-ро и кон-ро съдове и танкери за химични продукти.
Таблица 2
Корпоративно преструктуриране на SSN, предвиждано в плана за преструктуриране от 12 септември 2008 г.
Собственост
Дейност
Капиталови инжекции
(млн. PLN)
Оборот
(млн. PLN)
Работна сила
Инвестиционна програма
(млн. PLN)
SSN Nowa
10 % Mostostal
Корабостроене - настояща книга с поръчки
434 (държавна помощ)
През 2009 г.: 680
През 2010 г.: 1 000
По-късно: 0
4 011 през 2009 г., цел - 0
Няма
SSN Mostostal
100 % Mostostal
Производство на стомана
80
148 (10 %)
297 през 2009 г., цел - 352
59
SSN Ulstein
100 % Ulstein
Корабостроене - съдове за крайбрежно плаване
67,3
155 (11 %)
150
10
SSN Wspólna
50 % Mostostal, 50 % Ulstein
Производство на сглобяеми елементи от стомана
95
370-400 (28 %)
1 062 през 2009 г., цел - 663
34,5
SSN Biuro Projektowe
50 % Mostostal, 50 % Ulstein
Дизайн
0,2
9 (0,6 %)
150
0,5
SSN Odra
100 % Mostostal
Корабостроене - ро-пакс, ро-ро, танкери за химични продукти
0,2
600-700 (49 %)
835 през 2010 г., цел - 500
Няма
Общо
434 от държавата и 242,7 от инвеститори
1 412
1 815
104
(160)
В плана се приема, че SSN Nowa и SSN Odra, дружествата, за които се предполага, че ще продължат настоящата корабостроителна дейност на корабостроителницата, няма да разполагат с активи и ще възлагат производството на сглобяеми елементи от стомана на SSN Wspólna и също така ще използват капацитета на SSN Mostostal или SSN Ulstein за сглобяването и оборудването на плавателните съдове. В плана не се описва как това поделяне на капацитет ще бъде управлявано на практика или при какви условия капацитетът ще бъде достъпен за SSN Nowa и по-късно за SSN Odra.
(161)
Двете дружества SSN Ulstein и SSN Mostostal е трябвало да навлязат на нови пазари, където SSN не е имало опит; независимо от това в плана не са предоставени анализи на тези пазари.
(162)
В плана се обяснява, че понастоящем Ulstein възлага на подизпълнители производството на корпуси, но възнамерява да контролира и по-ранните етапи от производството и поради това, чрез придобиването на капацитет в Шчечин, да постигне вертикална интеграция на производствения процес. SSN Ulstein е предвиждал разумна крива на усвояване и е планирал първо да строи корпуси, а по-късно полуоборудвани и изцяло оборудвани съдове за крайбрежно плаване. В плана не са предоставени подробности относно планирания обем на производство, предполаганите цени на корпуси/плавателни съдове, разходи, рентабилност и др.
(163)
Причините за инвестициите на Mostostal в корабостроителницата в Шчечин са останали същите като тези в плана за преструктуриране от юни 2008 г. Целта на инвеститора е била увеличаване на неговия капацитет за производство на стоманени конструкции и получаване на пряк достъп до воден транспорт, което би намалило неговите транспортни разходи, като даде възможност за транспорт на по-големи и напълно сглобени конструкции. Не са описани планираният обем на производство, предполагаемите цени, разходи, маржове и др.
(164)
В плана не се предвижда преструктуриране на SSN Nowa, като се приема, че то ще бъде закрито след приключване на генериращите загуби плавателни съдове в настоящата книга за поръчки. В плана се съдържа пазарен анализ на корабостроителния сектор, но той в голяма степен касае пазарни сегменти, в които корабостроителницата не е планирала дейност в бъдеще.
(165)
В плана не се съдържа бизнес план за SSN Odra. По отношение на стратегията на SSN Odra в плана се приема, че дружеството ще получи рентабилни договори от държавното дружество Polska Żegluga Morska (Полска параходна компания) за производството на ро-пакс пътнически съдове. В допълнение SSN Odra може да обмисли производство на военен вариант на тези съдове, но по този въпрос не беше представена допълнителна информация.
(166)
Последно, SSN Wspólna е трябвало основно да предоставя услуги на другите дружества. В плана е изчислено, че капацитетът за производство на стомана на SSN Wspólna ще бъде 74 хиляди тона. SSN Ulstein ще се нуждае от 15-20 хиляди тона, а SSN Mostostal от 12-15 хиляди тона. В плана се предвижда, че приблизително 30 хиляди тона стомана ще бъдат отделяни за корабостроителна дейност, различна от тази на SSN Ulstein. В допълнение планът предлага оставащият капацитет на SSN Wspólna (9-17 хиляди тона стомана, т.е. 12-23 % от капацитета) да бъде използван за възлагане на други компании, но не описва целевия пазар, търсенето или каква рентабилност може да се постигне.
(167)
В допълнение към организационното преструктуриране в плана се предвижда преструктуриране на активи, финансово преструктуриране и значително съкращаване на работната сила.
(168)
В плана се предвиждат инвестиции в размер на общо 104 млн. PLN в SSN Ulstein, SSN Mostostal и SSN Wspólna. В допълнение SSN Nowa ще инвестира […] (10) млн. PLN за прехвърляне на някои производствени активи с цел освобождаване на земя, чиято продажба трябва да генерира пари в брой за преструктурирането.
(169)
Що се отнася до планираното закриване на един хелинг, в плана от 12 септември (подобно на този от юни) се заявява, че хелингът Wulkan 1 ще бъде използван не за корабостроене, а за производство на стоманени конструкции от SSN Mostostal.
(170)
По отношение на заетостта в плана се предвижда съкращение с почти 60 %, до 1 815 служители.
(171)
Финансовите прогнози показаха, че SSN Ulstein би започнало дейност през 2009 г. и ще стане рентабилно през 2010 г. SSN Mostostal и SSN Wspólna биха започнали дейност през 2009 г. и биха станали рентабилни веднага. SSN Odra би започнало дейността по корабостроене през 2010 г. и според финансовите прогнози би станало рентабилно веднага.
(172)
Предвижданата възвръщаемост от продажби за SSN Ulstein беше 6 %, което в плана е счетено за достатъчно. За SSN Odra възвръщаемостта от продажби през първата година на производство би била 11 (това би било в резултат на два много изгодни договора, които съвпадат през тази година) и би спаднала до 7-8 % през следващите години. SSN Mostostal предполага възвръщаемост от продажбите от 6-9 % през 2009-2011 г. и 11 % през 2012 г. Възвръщаемостта от продажби за SSN Wspólna и SSN Biuro Projektowe ще бъде незначителна: 0,4 % за целия период за SSN Wspólna и 1,6 % за SSN Biuro Projektowe. В съответствие с плана тази ниска възвръщаемост от продажби за двете дружества би била в резултат на ниски маржове и е обоснована, тъй като те са обслужващи дружества, които работят за дружествата, произвеждащи крайни продукти, като до голяма степен използват материали, предоставени от принципалите.
(173)
SSN Nowa е трябвало да приключи производството на генериращите загуби плавателни съдове в настоящата книга с поръчки на корабостроителницата, което означава, че то ще продължи да генерира загуби през целия период, докато бъде закрито. Поради това изпълнението на плана зависи от предоставянето на допълнителна държавна помощ в размер на 430 млн. PLN за покриване на бъдещите загуби на SSN Nowa. В сравнение с плана от юни, в който се предвижда капиталова инжекция от държавата в размер на 588 млн. PLN и заем в размер на 68 млн. PLN, поисканият размер на държавната помощ изглежда по-малък. При все това Комисията отбеляза, че междувременно през август 2008 г. е бил извършен суап за дълг срещу капитал от държавни органи (ARP и KPS) на стойност 130 млн. PLN.
2.8. МЕРКИ ЗА КОМПЕНСАЦИЯ
(174)
След споразумение, сключено между полските органи и Комисията през декември 2006 г., Комисията започна активни дискусии с полските органи и SSN, за да определи необходимите мерки за компенсация.
(175)
В сътрудничество с външния си консултант и корабостроителницата Комисията определи следната методика за оценяване на намаляването на капацитета, предложено от Полша като мярка за компенсация.
(176)
За да имат значение мерките за компенсация, намаляването на капацитета трябва да бъде достатъчно, за да гарантира, че бъдещият капацитет на корабостроителницата след преструктурирането би бил по-нисък от настоящия капацитет.
(177)
Комисията първо оцени настоящия технически капацитет на корабостроителницата, като прие, че сглобяването на плавателни съдове на хелингите представлява едно от затрудненията в производствения процес на корабостроителницата, което не може да се преодолее лесно чрез възлагане на подизпълнител. Съгласно методиката, използвана от Комисията, която не се оспорва от полските органи или корабостроителницата, капацитетът се изчислява чрез времето за сглобяване на хелинг и типична гама плавателни съдове (тъй като съдовете се различават по стойност в CGT, но може да отнемат едно и също време за сглобяване).
(178)
Изчисляването на настоящия капацитет взе предвид времето, което действително е необходимо за сглобяване на (определен вид) кораб на хелинг. Това време трябва да отразява всички настоящи слабости в производствения процес, т.е. ниска производителност, затруднения, остарели активи, недостатъчен производствен поток и проблеми с работната сила. Единствено ефектите от финансовите ограничения в резултат на затрудненото финансово положение на корабостроителницата могат да се изключат от времето за сглобяване. Нередовен достъп или липса на достъп до оборотен капитал може сериозно да възпрепятства производствения процес. Тъй като това е външен фактор, присъщ на всички дружества с финансови затруднения, който не е свързан със слабата ефикасност на самото дружество, Комисията прие, че действителните показатели на корабостроителницата биха могли да се пригодят, като се предположи безпрепятствен достъп до оборотен капитал.
(179)
При оценяването на бъдещия капацитет се взе предвид времето, което вероятно е необходимо за сглобяване на (определен вид) кораб на хелинга, като се приема, че производителността на корабостроителницата е сравнима с набор от критерии, определен от други конкурентни европейски корабостроителници. С други думи, трябваше да се вземат под внимание ефектите от необходимата модернизация на съоръжения и оптимизиране на работните условия (организация, финанси, доставки, работна сила).
(180)
Тази модернизация е неизбежна, ако корабостроителницата желае да възстанови своята дългосрочна жизнеспособност. Свързаното с това увеличаване на производителността би позволило на корабостроителницата както да намали обема на влаганите средства, така и да произвежда по-бързо. С подобряването на различни аспекти на производството ще се увеличи и капацитетът в смисъл на способност за производство на определен обем. Поради това беше важно да се отбележи, че закриването на някои съоръжения, като предложеното закриване на един хелинг на корабостроителницата в Шчечин, може да се покрие от увеличаване на капацитета на оставащата част от дока. Ако мерките за компенсация трябва да останат значими, намаляването на капацитета трябва да бъде от такова естество, че капацитетът на корабостроителницата в края на преструктурирането, т.е. след инвестиции и подобряване на производителността, да е по-ниско от настоящия капацитет. Само по този начин могат да се съгласуват двете цели за постигане на дългосрочна жизнеспособност, което позволява увеличение на производителността, и свеждане до минимум на неблагоприятните ефекти върху търговията.
(181)
За да се гарантира последователност при изчислението на настоящия и бъдещия капацитет, трябва да се използва еднакъв микс от продукти, т.е. еднакви видове плавателни съдове. Като алтернатива може да се използва „среден плавателен съд“ като заместител (т.e. средна стойност на CGT, като се взема предвид книгата с поръчки на корабостроителницата).
(182)
Въз основа на информацията, предоставена от SSN, неговият настоящ капацитет при работа с финансови ограничения беше оценен между 177 хиляди и 202 хиляди CGT, в зависимост дали производството на корабостроителницата включва танкери за химични продукти или не. Капацитетът на корабостроителницата без финансови ограничения е 208 000 CGT (9,15 плавателни съда), ако производството включва танкери за химични продукти и 238 000 CGT (10,7 плавателни съда), ако то не включва танкери за химични продукти.
(183)
Корабостроителницата заяви, че инвестицията, предвиждана в плана за преструктуриране от 2006 г., не би оказала въздействие върху времето за сглобяване, а по-скоро би се изразила в намаляване на разходите. Тя също така обясни, че докато някои от инвестициите могат потенциално да намалят времето за сглобяване, този ефект би бил компенсиран от важна промяна в производствения метод, състоящ се в оборудване на по-ранен етап. Корабостроителницата също така обясни, че за да се съкрати значително времето за сглобяване, тя ще трябва да инвестира в самите хелинги. Корабостроителницата оцени тази инвестиция на 200 млн. EUR, сума очевидно отвъд възможностите на корабостроителницата.
(184)
Поради това бъдещият капацитет, ако не се закриват съоръжения, би бил идентичен с настоящия капацитет при сценария без финансови ограничения, т.е. 208 000 CGT, ако производството включва танкери за химични продукти и 238 000 CGT без танкери за химични продукти.
(185)
След закриването на най-малкия хелинг (Wulkan 1), капацитетът на корабостроителницата би бил между 149 000 CGT (6,25 плавателни съда) за най-малкия обхват на интензитет на CGT (с танкери за химични продукти) и 178 000 CGT (7,8 плавателни съда) за най-големия обхват на интензитет на CGT (без танкери за химични продукти).
(186)
Въз основа на тези цифри Комисията заключи, че намаляването на капацитета след закриването на малкия хелинг би било между 25 % и 46 % в зависимост от приетия микс на продукти. На тази основа и като взе предвид факта, че закриването на още един допълнителен хелинг би означавало намаляване на капацитета с най-малко 59 %, Комисията временно заключи, че закриването на най-малкия хелинг, Wulkan 1, предложено от Полша, би било достатъчна мярка за компенсация.
2.9. МЕРКИ ЗА ПОМОЩ
(187)
Комисията откри официалната процедура по разследване относно мерките за помощ, описани в част Б от приложението към решението. В това се включват капиталова инжекция и две гаранции за изпълнение, които е трябвало да бъдат предоставени от ARP, както и няколко отлагания и отписвания на данък върху недвижимо имущество от град Шчечин. Номиналната стойност на тези мерки е 126 524 652 PLN.
(188)
Полша уведоми Комисията, че двете гаранции за изпълнение, посочени като мерки 62 и 63 в част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване, не са били предоставени (11). Полша също така уведоми Комисията, че отписванията на данък върху недвижимо имущество, посочени като мерки 64 и 68 в част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване, са били отложени (12).
(189)
Таблица 3 по-долу показва мерките, предоставени между 1 май 2004 г., датата на присъединяване на Полша към ЕС, и 30 юни 2007 г. Полша уведоми за тези мерки с писмо от 11 юли 2007 г. Тяхната номинална стойност е 259 560 990 PLN. Мярка 1 отговаря на мярка 61 в част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване.
(190)
Таблица 3 включва заеми от KPS, използвани за финансиране на нуждите от оборотен капитал на корабостроителницата. В писма от 11 юли 2007 г. и 9 януари 2008 г. Полша заяви, че тези заеми не представляват държавна помощ, защото начислената лихва отговаря на оценката на риска за въпросния проект, за който е бил поискан заем.
(191)
За тези заеми, предоставени в периода 2005-2007 г., KPS е начислила лихвен процент малко над 6 %. Референтната ставка за Полша в периода, когато на корабостроителницата са предоставени заемите от KPS, е варирала от 5,56 % до 6,24 %. В допълнение KPS е начислила единична такса в размер между 0,1 % и 0,4 %. Според полските органи KPS е поискала обезпечение под формата на приемане на принудително събиране на вземания, споразумение за цесия на вземания, нареждане за безусловно плащане, неденоминирана облигация или заложени активи (13).
(192)
KPS е била създадена през 2004 г. като изцяло дъщерно дружество на ARP с функцията на фонд за рисков капитал за ARP. Нейната основна роля е била да служи като средство за консолидиране на трите главни корабостроителници в Полша, но този проект е бил преустановен през 2006 г. Според информацията, предоставена от Полша през 2006 г. (14), KPS е трябвало да бъде финансирана чрез капиталова инжекция от ARP, вноска в натура (акции в трети дружества), предоставена от ARP, и револвиращ банков кредит, гарантиран от ARP, разработен специално за подпомагане на финансирането на корабостроителници. Според информацията, достъпна на интернет страницата на правителството, KPS също така е трябвало да подпомага корабостроителни дейности в Полша чрез издаването на облигации, изцяло гарантирани от ARP. Действително документът, озаглавен „Стратегия за корабостроителния сектор (корабостроителници за строителство на морски съдове) в Полша в периода 2006-2010 г.“ (15), потвърждава, че KPS е трябвало да генерира ресурси от издаване на дългови инструменти на стойност приблизително 100 млн. USD, обезпечени с активите, отделени за преструктурирането на корабостроителната индустрия под формата на средства, преведени от Държавния трезор на ARP.
(193)
Таблица 4 показва помощта, предоставена от ARP и KPS между 30 юни 2007 г. и 15 февруари 2008 г., за която Комисията беше уведомена след 11 юли 2007 г. с писма от 6 декември 2007 г. и 12 февруари 2008 г. Тя също така показва допълнителни заеми от ARP и KPS, за които Комисията научи от информационния меморандум на SSN от юни 2008 г. (16), плана за преструктуриране на Mostostal, представен през юни 2008 г. (17), и плана за преструктуриране, представен през септември 2008 г. Номиналната стойност на тези мерки е 417 531 254 PLN.
(194)
Таблица 5 показва несъбрани публичноправни задължения под формата на дългове по данъци върху недвижимо имущество в размер на 12 402 000 PLN за периода от юли 2003 г. до декември 2004 г. Тази мярка отговаря на мерки от 64 до 68 от част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване.
(195)
Предвид несигурното финансово положение на корабостроителницата, Комисията не може да изключи възможността, че на SSN е била предоставена допълнителна държавна помощ от подобно естество.
(196)
Последно, SSN се е възползвало от гаранции за производството от KUKE (наричани по-долу „гаранции по авансови плащания“ или „гаранции от KUKE“). На практика цялото производство на кораби на корабостроителницата от 1 май 2004 г. е било финансирано благодарение на тези гаранции. В периода между 1 май 2004 г. и 30 май 2008 г. SSN е получило 96 гаранции на обща стойност 1 928 869 694 PLN (18). В представената от нея информация на 11 юли 2007 г. Полша уведоми Комисията, че KUKE би продължила да предоставя гаранции на SSN в периода до края на 2008 г. Съгласно плана за преструктуриране, представен на 12 септември 2008 г., на 26 юни на SSN са били предоставени още десет гаранции от KUKE на обща стойност 429 578 282 PLN.
(197)
Характерна черта на индустрията е, че корабостроителниците обикновено не разполагат с достатъчен оборотен капитал за производството на кораби и зависят от външно финансиране, или чрез заемане (така наречените производствени заеми), или авансови плащания от собствениците на кораби, от което се финансира производството. Собствениците на кораби обикновено плащат 80 % от цената предварително на вноски, които съвпадат с определени критични етапи на производството, а останалите 20 % се плащат при доставка. Поради това участието на собствениците на кораби във финансирането на производството е от изключително значение. Ролята на гаранциите по авансови плащания от KUKE, предоставени на SSN, е била да обезпечат авансовите плащания от собственици на кораби срещу риска от неуспех от страна на корабостроителницата да достави кораба.
(198)
Според информацията, предоставена от Полша, гаранциите от KUKE са били предоставени на SSN по следния начин. Първо е бил подписван договор със собственика на кораба и той обикновено е зависел от това корабостроителницата да покаже в рамките на определен срок, че финансирането на производството ще бъде гарантирано от KUKE. KUKE издавала решение, че ще гарантира финансирането на целия кораб, като гарантира авансовите плащания. В последващи индивидуални споразумения KUKE активирала гаранцията за всяко индивидуално авансово плащане (обикновено четири). Цялостният риск за KUKE от евентуален неуспех на корабостроителницата да достави продукта обикновено е 80 % от пълната цена за закупуване, отговаряща на пълните авансови плащания, изплатени от собственика на кораба преди доставката. Този цялостен риск е известен, когато KUKE издава решението за обезпечаване на авансовите плащания, извършени от собственика на кораба. Гаранцията изтича при доставката на кораба.
(199)
Операциите на KUKE като полска агенция за експортни кредити са разнообразни (19) и като цяло могат да се разделят на търговска част от бизнеса и бизнес, провеждан от името на и гарантиран от Държавния трезор. Последният бизнес се извършва чрез отделна банкова сметка, „Interes Narodowy“. Гаранциите, предоставени на SSN, попадат в обхвата на бизнеса, гарантиран от Държавния трезор.
(200)
Според информацията, предоставена от Полша, гаранциите по авансови плащания от KUKE са били предоставени на SSN срещу премия за гаранция, която е варирала в зависимост от стойността на гаранцията. Налогът е бил 2 % годишно за гаранции, които не превишават 35 млн. PLN, и 1 % годишно за гаранции над 35 млн. PLN. Като обезпечение KUKE е изисквала прехвърляне на собствеността върху кораба, строящия се кораб или материалите.
(201)
От таблици от 3 до 5 и горепосочената информация следва, че от 1 май 2004 г. насам SSN е било облагодетелствано от мерки на обща номинална стойност 3 047 943 120,5 PLN (приблизително 896 млн. EUR).
Таблица 3
Държавна помощ, предоставена на SSN между 1 май 2004 г. и 30 юни 2007 г., данните са предоставени от полските органи
№
Предоставящ орган
Инструмент на помощ
Правно основание
Номер на решение или споразумение
Дата на предоставяне
Дата на привеждане в действие
Лихва
Период, за който се предоставя помощта
Номинална стойност на помощта
(в PLN)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
1.
ARP
Капиталова инжекция
Акт от 15/9/2000 г. Търговски дружествен кодекс (Dz.U. № 94, 1037, изменен)
Rep. A № 4528/2004
21.12.2004 г.
20.6.2005 г.
Не е приложимо
Еднократна помощ
61 752 652,83
2.
KPS
Заем
Акт от 23.4.1964 г. Граждански кодекс (Dz.U. № 16, 93, изменен)
Споразуме-ние № 1/10/2005
13.10.2005 г.
14.10.2005 г.
1M WIBOR + 2 %
13.4.2006 г.
20 000 000,00
3.
KPS
Заем
Акт от 23.4.1964 г. Граждански кодекс (Dz.U. № 16, 93, изменен)
Споразуме-ние № 1/2/2006
15.2.2006 г. (приложения: 27.4.2006 г., 24.8.2006 г., 26.9.2006 г., 27.11.2006 г., 21.12.2006 г., 31.1.2007 г.)
21.2.2006 г.
27.4.2006 г.
27.9.2006 г.
16.2.2007 г.
21.2.2007 г.
30.3.2007 г.
1.5.2007 г.
31.5.2007 г.
Няма данни
31.8.2009 г.
68 405 400,00
(18 000 000,00 USD)
4.
KPS
Заем
Акт от 23.4.1964 г. Граждански кодекс (Dz.U. № 16, 93, изменен)
Споразуме-ние от 12.1.2007 г.
12.1.2007 г.
03.4.2007 г.
05.4.2007 г.
16.4.2007 г.
26.4.2007 г.
30.4.2007 г.
16.5.2007 г.
31.5.2007 г.
Няма данни
31.1.2009 г.
82 902 937,50 (21 375 000,00 USD)
5.
KPS
Заем
Акт от 23.4.1964 г. Граждански кодекс (Dz.U. № 16, 93, изменен)
Споразуме-ние № 1/2/2007
9.2.2007 г. (приложения: 29.3.2007 г., 4.4.2007 г.)
9.2.2007 г.
WIBOR 1M + 2,25 %
27.4.2007 г.
12 200 000,00
6.
KPS
Заем
Акт от 23.4.1964 г. Граждански кодекс (Dz.U. № 16, 93, изменен)
Споразуме-ние № 2/2/2007
12.2.2007 г.
12.2.2007 г.
WIBOR 1M + 2,25 %
12.8.2007
14 300 000,00
Общо:
259 560 990,33
Таблица 4
Допълнителна държавна помощ, предоставена на SSN от 30 юни 2007 г. до 12 септември 2008 г., данните са предоставени от полските органи
№
Предоста-вящ орган
Инструмент на помощ
Правно основание
Дата на предоставяне
Номинална стойност на помощта
(в PLN)
1
2
3
4
5
6
7.
KPS
Капиталова инжекция
Споразумение
7.8.2007 г.
9 999 954,69
8.
KPS
Капиталова инжекция
7.8.2007 г.
33 999 919,80
9.
ARP
Капиталова инжекция
Споразумение между SSN и ARP относно държавна помощ под формата на капиталова инжекция
19.9.2008 г.
86 000 151,93
10.
ARP
Заем
Акт от 30.8.1996 г. относно комерсиализация и приватизация (Dz. U. 02.171.1397, изменен)
5.12.2007 г.
49 000 000,00
11.
ARP
Заем
Споразумение OPP/3/08
6.2.2008 г.
41 000 000,00
12.
KPS
Заем
Споразумение 1/11/2007
23.11.2007 г.
9 000 000,00
13.
KPS
Заем
Споразумение 1/3/2008
5.3.2008 г.
20 000 000,00
14.
ARP
Заем
Споразумение OPP/5/08
30.9.2009 г.
32 250 000,00
15.
KPS
Заем
12.8.2007 г.
4 709 380,37
16.
ARP
Суап за дълг срещу капитал
Rep. A. № 6603/2008, 8014/2008
20.6.2008 г.
110 999 077,11
17.
KPS
Суап за дълг срещу капитал
Rep. A. № 6603/2008, 8014/2008
20.6.2008 г.
20 572 770,24
Общо
417 531 254,1
Таблица 5
Несъбрани публичноправни задължения след 1 май 2004 г.
№
Предоставящ орган
Инструмент на помощ
Задължение
Неизплатена сума
(PLN)
12.
Град Шчечин
Отлагане
Дълг по данък върху недвижимо имущество, натрупан между юли 2003 г. и декември 2004 г.
12 402 000,00
3. ОЦЕНКА
3.1. КОМПЕТЕНТНОСТ НА КОМИСИЯТА
(202)
В точка 3 от приложение IV към Договора за присъединяване се определя така наречената процедура на временния механизъм. Тя представлява правна рамка за оценка на схеми за помощ и индивидуални мерки за помощ, приведени в действие в нова държава-членка преди датата на нейното присъединяване към ЕС и приложими след присъединяването.
(203)
Мерки за помощ, които са били приведени в действие преди присъединяването и които не са приложими след присъединяването, не могат да бъдат оценявани от Комисията нито съгласно процедурата на временния механизъм, нито съгласно процедурата, заложена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО.
(204)
От друга страна, мерки, които са били приведени в действие след присъединяването, ще бъдат оценени от Комисията като помощ, за която е уведомено, или като неправомерна помощ в съответствие с процедурата, заложена в член 88, параграф 2 от Договора за ЕО.
(205)
С цел установяване на датата, на която определена мярка е била приведена в действие, подходящият критерий е правно обвързващият акт, с който компетентният национален орган се ангажира да предостави помощта (20). Дали един административен акт е правно обвързващ, е въпрос на национално законодателство. При все това Комисията трябва, особено в гранични случаи, да е в състояние да прегледа тези административни актове и да оцени въз основа на тяхната форма и съдържание дали те биха могли да дадат основание за законни очаквания от страна на получателите, които могат да бъдат представени пред полски съд. Този капацитет за преглед на национални административни актове е крайно необходим, за да може Комисията да упражнява своята изключителна компетентност да одобрява дерогации от общата забрана за държавна помощ по отношение на мерки, приведени в действие в Полша след 1 май 2004 г.
(206)
Дадена мярка е приложима след присъединяването, ако тя е била приведена в действие преди присъединяването, но след присъединяването продължава да е в състояние да доведе до предоставянето на допълнителна помощ или увеличаване на размера на вече предоставена помощ, т.е. ако точният икономически риск за държавата не е известен на датата, на която мярката е била приведена в действие, и който продължава да не е известен на датата на присъединяване.
(207)
В своето решение за откриване на официалната процедура по разследване Комисията заключи, въз основа на предоставената от Полша информация, че редица мерки, за които Комисията беше уведомена, в действителност представляват нова помощ, която е трябвало да бъде предоставена след 1 май 2004 г., деня на присъединяване на Полша към ЕС. По-специално Комисията счете, че капиталова инжекция, две гаранции за изпълнение и отписване на задължение по данък върху недвижимо имущество представляват нова помощ.
(208)
Първо, Полша уведоми Комисията, че две от спорните гаранции за изпълнение (мерки 62 и 63 от част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване) в крайна сметка изобщо не са били предоставени. Поради това те не се обхващат от настоящото решение.
(209)
Второ, Полша потвърди, че дългът по данъци върху недвижимо имущество към град Шчечин, натрупан в периода между юли 2003 г. и декември 2004 г. (мерки от 64 до 68 от част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване) досега не е бил събран или отписан. Това означава, че задължението е било пренесено напред във времето и не е било събрано в рамките на дълъг период след присъединяването. В съдебната практика е установено (21), че продължителното несъбиране на публичноправни дългове може да представлява държавна помощ, както ще бъде изложено по-подробно по-долу в текста. Такова неналагане ясно попада в обхвата на компетентност на Комисията в съответствие с член 88 от Договора за ЕО, доколкото касае периода след присъединяването. Поради това тези мерки са обхванати от настоящото решение.
(210)
Трето, по отношение на капиталовата инжекция от ARP (мярка 61 от част Б от приложението към решението за откриване на официалната процедура по разследване), представените от Полша и трети страни мнения относно решението за откриване на официалната процедура по разследване не убедиха Комисията, че тази мярка не представлява нова помощ. Поради това тази мярка е обхваната от настоящото решение.
(211)
По-долу Комисията обяснява причините, поради които не може да приеме аргументите, представени от Полша и заинтересованите страни.
(212)
По отношение на аргумента на Полша, че капиталовата инжекция следва да се разглежда в контекста на широкообхватната програма на полското правителство за оздравяване на корабостроителната индустрия в Полша, Комисията счита, че такава обща правителствена програма не може да доведе до законна претенция от страна на SSN, че един от неговите акционери, ARP, трябва да извърши цялата капиталова инжекция. В действителност, поради бюджетни причини, първоначално ARP не е била в състояние да извърши пълната капиталова инжекция, декларирана в плана за преструктуриране от 2003 г.
(213)
По отношение на аргумента на Полша, че Комисията прилага критериите от законодателството на ЕО към събития и национално законодателство преди присъединяването, компетентността на Комисията да действа по отношение на мерки, предоставени преди присъединяването, се определя от Акта за присъединяване, който е задължителен за Общностите и Полша. Комисията тълкува концепцията „приведен в действие преди присъединяването“ по аналогия с концепцията за предоставяне на помощ (22).
(214)
Полша се аргументира, че в съответствие с националното законодателство се е изисквало единствено одобряването на плана за преструктуриране и мерките за помощ, които се съдържат в него, от страна на председателя на службата за конкуренция и защита на потребителите. Комисията не счита, че това одобрение само по себе си може да бъде окачествено като „привеждане на мярката в действие преди присъединяването“. Националната служба за конкуренция е проверила съвместимостта на помощта с националното законодателство за държавна помощ, но подобно на проучването на държавна помощ от страна на Комисията в съответствие с член 88 от Договора за ЕО, нейното одобрение не създава законни очаквания в съответствие с националното законодателство, че помощта действително ще бъде предоставена.
(215)
Полша също така счита за неоспорим факта, че капиталовата инжекция, предвидена в плана за преструктуриране от 2003 г., е била договорена между SSN и ARP. Както Комисията заяви в своето решение за откриване на официалната процедура по разследване, помощта се счита за приведена в действие, ако компетентният орган приеме акт, който в съответствие с националното законодателство може да доведе до законни очаквания, които могат да се представят пред национален съд, че помощта ще бъде предоставена. Естествено, за да упражни своята компетентност в съответствие с Акта за присъединяване и Договора за ЕО, Комисията трябва да е в състояние да провери дали случаят е такъв. Нито Полша, нито заинтересованите страни не предоставиха доказателства, че SSN би било в състояние да предяви иск за законни очаквания пред националния съд на основание, че в плана за преструктуриране от 2003 г., договорен с ARP, е включена капиталова инжекция на обща стойност 241 млн. PLN. В действителност са били необходими две резолюции на извънредното събрание на акционерите, за да се извърши тази капиталова инжекция: резолюциите от 29 април 2004 г. (180 млн. PLN) (23) и 24 декември 2004 г. (61 млн. PLN).
3.2. ДЪРЖАВНА ПОМОЩ ПО СМИСЪЛА НА ЧЛЕН 87, ПАРАГРАФ 1 ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕО
3.2.1. НАЛИЧИЕ НА ДЪРЖАВНА ПОМОЩ
(216)
В член 87, параграф 1 от Договора за ЕО се предвижда, че всяка помощ, предоставена от държава-членка или чрез държавни ресурси, под каквато и да било форма, която нарушава или заплашва да наруши конкуренцията чрез поставяне в по-благоприятно положение на определени предприятия или предоставянето на някои стоки, доколкото засяга търговията между държавите-членки, е несъвместима с общия пазар.
(217)
Комисията счита, че всички мерки, описани в част 2.7 по-горе, са били предоставени от държавата или чрез държавни ресурси и, тъй като са били предоставени на едно конкретно предприятие, са били избирателни.
(218)
SSN е една от най-големите корабостроителници в Европа. През последните години контейнеровозите са съставлявали над 60 % от книгата с поръчки на корабостроителницата. Поради това SSN активно се конкурира с корабостроителници в Германия и Дания. Продължителното субсидиране на SSN, което му е позволило да сключва договори, без напълно да оценява или компенсира съответните рискове, е оказало отрицателно въздействие върху други европейски корабостроителници с капацитет да произвеждат контейнеровози.
(219)
Комисията отбелязва, че SSN също така има дейности в други сегменти за товарни кораби, като предлага продукти, като многофункционални плавателни съдове, танкери за химични продукти и ро-ро кораби (включително ро-пакс и кон-ро), и в тези сегменти се конкурира с други европейски корабостроителници. Например в края на 2006 г. танкерите за продукти и за химични продукти са съставлявали около 8 % от книгата за поръчки на европейските корабостроителници. По-специално в тези сегменти са активни германски и румънски корабостроителници.
(220)
Въз основа на горепосоченото Комисията заключава, че държавната помощ, предоставена на SSN, е засегнала търговията между държавите-членки.
(221)
Последно, Комисията трябва да определи дали мерките, получени от SSN, са предоставили неправомерно предимство и по този начин са нарушили или са заплашили да нарушат конкуренцията. Комисията отбелязва, че полските органи оспорват класифицирането на заеми от KPS и гаранции от KUKE като държавна помощ, като твърдят, че мерките отговарят на критерия за инвеститор при пазарни условия. Полша не оспори класифицирането като държавна помощ на другите мерки, обхванати от настоящото решение.
(222)
По-долу Комисията ще обясни защо последователното несъбиране на публичноправни дългове не отговаря на критерия за кредитор в условията на пазарна икономика. След това Комисията подробно ще оцени мерките, които Полша оспорва. Последно, Комисията ще проучи обстоятелствата, при които са били предоставени обхванатите от настоящото решение мерки и тяхното въздействие върху конкуренцията.
a) Несъбиране на публичноправни задължения
(223)
В съдебната практика е установено (24), че систематичното несъбиране на публичноправни дългове може да представлява държавна помощ, както ще бъде показано в повече подробности по-долу. Подобно несъбиране очевидно попада в обхвата на компетентност на Комисията в съответствие с член 88 от Договора за ЕО, доколкото касае периода след присъединяването. Комисията счита, че никой кредитор в условията на пазарна икономика не би се съгласил с толкова продължително отлагане на плащането на неговите вземания. Освен това Полша не предостави никакви доказателства, че съответният данъчен орган е предприел каквито и да било стъпки за събиране на своите публичноправни вземания от SSN, по-специално чрез процедури по събиране или в съответствие със законодателството за обявяване в несъстоятелност. Последно, това несъбиране противоречи на твърдението на полските органи, че SSN редовно е плащало своите публичноправни задължения от 1 май 2004 г. насам и не е било облагодетелствано от отлагания или погасителни планове по отношение на тези задължения.
б) Мерки, оспорвани от Полша, като отговарящи на критерия за инвеститор в условията на пазарна икономика
(224)
По отношение на помощта от KPS под формата на заеми за оборотен капитал Комисията не може да приеме аргумента на Полша, че тези заеми са независими от държавна помощ. Комисията отбелязва, че лихвеният процент, начислен от KPS, е бил приблизително на нивото на референтната ставка. Тя също така отбелязва, че SSN се е намирало в много несигурно финансово положение в продължение на няколко години. SSN не е било в състояние да получи никакво друго външно финансиране за своето производство с помощ от държавата, под формата на участие или гаранции от KPS. Неговият оборотен капитал е бил финансиран от авансови плащания, изцяло покрити с гаранции от KUKE, или от заеми от KPS. Поради това не може да се приеме, че лихвеният процент, начислен от KPS, изцяло отразява поетия от KPS риск. Вярно е, че KPS е изисквала обезпечение, но стойността на това обезпечение е спорна; трябва да се припомни, че KUKE е изисквала подобно обезпечение и с оглед на съотношението на активи и пасиви на SSN, е малко вероятно KPS да е успявала да получи първокласни искове за активите на корабостроителницата като обезпечение. Във всеки случай Полша не предостави подробна информация, която да даде възможност на Комисията да оцени действителната стойност на изискваното обезпечение.
(225)
Освен това Комисията не вижда разлика между заемите, предоставяни от KPS, и заемите, предоставяни от ARP, собственика на KPS. Трудно е да се изрази съгласие с аргумента на полските органи, че заемите, предоставени от ARP, представляват държавна помощ, а заемите, предоставени от нейното дъщерно дружество KPS, са съвместими с принципа за инвеститор в условията на пазарна икономика.
(226)
Комисията не може да приеме аргумента на Полша, че заемите, предоставени от KPS в консорциум с Bank Handlowy S.A. и Bank Pekao S.A. (мерки 3 и 4 от таблица 3, съображение 201), са били предоставени при пазарни условия и че тъй като KPS и банките са участвали в консорциума и са предоставяли финансиране „при аналогични условия“, приносът на KPS не представлява държавна помощ.
(227)
Комисията отбелязва, че когато консорциумът е предоставил заемите, SSN е било дружество в затруднено положение. Без помощ от държавата корабостроителницата не би могла да получи никакво финансиране на пазара под формата на гаранция или участие във финансирането, както е във въпросните мерки. Тъй като не е било предоставено външно финансиране освен това от консорциума с KPS, изглежда банките са искали да предоставят финансиране на корабостроителницата само заради участието на KPS в транзакцията.
(228)
Освен това Комисията отбелязва, че лихвеният процент, начислен от KPS върху заемите на SSN, е бил подобен на референтната ставка за Полша по времето на предоставяне на заемите. В съответствие с уведомлението на Комисията относно метода за установяване на референтни ставки и сконтови лихвени проценти (25), референтната ставка, обявена от Комисията, е базисна ставка, която може да бъде повишавана, при положение че има особен риск (например едно предприятие е в затруднено положение, или когато липсват нормално изискваните от банките гаранции). В този случай лихвеният процент не е бил повишен, така че да вземе предвид несигурното положение на SSN.
(229)
Последно, Комисията отбелязва, че KPS е била създадена като контролиран от правителството фонд с публична политическа цел и нейното финансиране е било изцяло предоставяно или гарантирано от държавата чрез ARP. В съответствие с документа, озаглавен „Стратегия за корабостроителния сектор (корабостроителници за строителство на морски съдове) в Полша в периода 2006-2010 г.“, KPS е била „учредена, за да организира финансирането на производството на корабостроителниците, докато корабостроителниците бъдат поети от частни инвеститори“. Тази стратегия, чиито цели са не само икономически, а и социални и макроикономически (26), дава на KPS, заедно с ARP, Държавния трезор и други уместни държавни органи, редица правомощия. Финансовите връзки на KPS към ARP и Държавния трезор са ясни и KPS действа по-скоро като средство за прехвърляне на активи, предвидени в държавния бюджет за корабостроителници в Полша, включително SSN.
(230)
С оглед на тези фактори Комисията заключава, че KPS не е действала като инвеститор в условията на пазарна икономика, когато е предоставила заеми за оборотен капитал на SSN.
(231)
В своите мнения след приемането на решението за откриване на официалната процедура по разследване Полша заяви, че гаранциите по авансови плащания, предоставени от KUKE на SSN, не представляват държавна помощ. Комисията не може да приеме това твърдение.
(232)
Първо, Комисията припомня, че гаранциите по авансови плащания от KUKE се гарантират от Държавния трезор и се обработват в отделна банкова сметка, озаглавена „Interes Narodowy“. Ако тази сметка не съдържа достатъчно средства, KUKE може или да изтегли заеми от Държавния трезор, или да се възползва от гаранции по заеми от Държавния трезор.
(233)
Второ, Комисията припомня своето решение от 18 юли 2007 г. по дело N 105/2007 (27), в което тя одобри като независима от държавна помощ схемата, по която KUKE организира своята програма за експортни застраховки, гарантирани от Държавния трезор. Тази схема понастоящем обхваща вида гаранции за производство, които SSN е получавало в продължение на години. Комисията отбелязва, че схемата изрично изключва (28) дружества с финансови затруднения по смисъла на насоките относно държавна помощ за оздравяване и преструктуриране на дружества в затруднено положение. Основната характеристика на схемата е, че премиите за гаранция се определят въз основа на оценка на риска. Например премията за гаранция за дружество, което се намира в категорията с най-висок риск, отговаря на […] % p.a. за гаранции под две години и […] % p.a. за гаранции над две години. Основната премия е […] % p.a. В сравнение, гаранциите на SSN са били предоставени от KUKE за премия от 2 % p.a., ако гаранцията не превишава 35 млн. PLN и за премия от 1 % p.a., ако гаранцията надвишава тази сума.
(234)
Очевидно SSN не отговаря на критериите за гаранциите, обхванати от описаната по-горе схема, която е одобрена от Комисията като независима от помощ. Поради това гаранциите, предоставени на SSN, не са независими от помощ.
(235)
В допълнение е очевидно, че премията за гаранция, начислявана на SSN, е много под базовата премия, използвана за гаранции за рентабилни дружества, и няколко пъти по-ниска от премията, начислявана на високорискови дружества, които все пак отговарят на критериите на схемата, описана по-горе. Комисията заключава, че премията за гаранция, плащана от SSN, не отговаря на пазарна премия и поради това тези гаранции представляват държавна помощ.
(236)
Трето, в съответствие с известието на Комисията относно прилагане на членове 87 и 88 от Договора за ЕО към държавна помощ под формата на гаранции (29), за да не представлява отделна държавна гаранция държавна помощ, заемополучателят не трябва да бъде в затруднено финансово положение. Случаят тук очевидно не е такъв. В съответствие със същото известие, когато заемополучателят е в затруднено финансово положение, елементът на помощ на гаранцията може да е толкова висок, колкото е сумата, обхваната от тази гаранция.
(237)
Последно, Комисията отбелязва, че SSN е разчитало изключително на гаранции от KUKE и Държавния трезор и не е успяло да получи никакви гаранции на пазара. Това подкрепя заключението на Комисията, че гаранциите по авансови плащания от KUKE представляват държавна помощ.
(238)
С оглед на горепосоченото Комисията заключава, че KUKE не е действала като оператор в условията на пазарна икономика при предоставянето на гаранции на SSN.
в) Нарушаване на конкуренцията, причинено от държавната помощ за SSN
(239)
Комисията счита, че благодарение на неговата пълна зависимост от подкрепа от държавата, SSN е участвало в антиконкурентни практики, като определяне на цени под производствените разходи, и не е пострадало от последствията, до които обикновено водят такива практики, а именно излизане от пазара.
(240)
В допълнение Комисията отбелязва, че основният и постоянен проблем на SSN е бил, че то е сключвало договори, които доказано са генерирали загуби поради продължителното укрепване на злотата в сравнение с долара, който е преобладаващата валута в корабостроителния бизнес, както и покачващите се световни цени на стоманените плочи. Тези външни фактори бяха идентифицирани като основни заплахи за дейността на корабостроителницата още в плана за преструктуриране от 2002 г., след това отново в плана за преструктуриране от 2006 г. и последно при опита за приватизация през 2008 г.
(241)
Макар че управлението на корабостроителницата е осъзнавало тези опасности, корабостроителницата е продължила да сключва договори, без да предприема мерки за намаляване на тези рискове, или е предприемала само мерки с ограничено въздействие. Тази бизнес практика е продължила в периода на безпрецедентен растеж на пазара на корабостроенето между 2004 и 2008 г., когато цените за корабостроене са се повишили до безпрецедентни нива. В резултат от тази практика корабостроителницата е успяла да поддържа дейност и заетост, но с цената на огромни загуби от своето обичайно производство на кораби. В съответствие с необходимото старание, положено от Amber през първата половина на 2008 г., и както беше потвърдено от Полша, настоящата книга с поръчки за доставки през 2008 и 2009 г. също понася значителни загуби поради генериращи загуби договори, сключени без никакви мерки за намаляване на риска или с очевидно недостатъчни мерки.
(242)
На тази основа Комисията заключава, че всички мерки, предоставени на SSN, са от такова естество, че нарушават или заплашват да нарушат конкуренцията на пазара на корабостроенето.
(243)
В заключение Комисията счита, че всички мерки, предоставени на SSN, представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО.
3.2.2. ВЪЗМОЖНОСТ ЗА ПОЛША И ЗАИНТЕРЕСОВАНИ ТРЕТИ СТРАНИ ДА ПРЕДСТАВЯТ МНЕНИЯ
(244)
Със своето решение от 1 юни 2005 г. Комисията откри официалната процедура по разследване по отношение на редица мерки, които следва да бъдат предоставени в съответствие с различни правни основания както от местния орган на властта, така и от държавното дружество ARP, състоящи се в преструктуриране на дълг, капиталова инжекция и гаранции за изпълнение.
(245)
Комисията също така заяви, че аргументът на Полша, че авансовите плащания от собственици на кораби следва да се считат за собствен принос, не може да бъде приет. В тази връзка Комисията изрази съмнения дали гаранциите по авансови плащания, предоставени от KUKE, не представляват държавна помощ и обяви, че ще проучи естеството на тези гаранции.
(246)
Полските органи представиха своите мнения и, макар да оспориха компетентността на Комисията да оценява съвместимостта на някои от въпросните мерки, те не оспориха заключението на Комисията, че ако тези мерки са били предоставени след присъединяването на Полша към ЕС, те биха представлявали нова помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО. Изключението беше естеството на гаранциите, предоставени от KUKE, за които се твърди, че са независими от държавна помощ. Впоследствие Полша също така заяви, че заемите от KPS не представляват държавна помощ. Комисията проучи тези аргументи на Полша по-горе.
(247)
В хода на разследването на Комисията стратегията на полското правителство като мажоритарен собственик на SSN съществено се измени няколко пъти, както показва горепосоченото описание на събитията. Стратегията за консолидиране на корабостроителния сектор беше заменена от стратегия за частична приватизация на корабостроителницата, която впоследствие беше заменена от стратегия за пълна приватизация. Понастоящем тази последна стратегия е застрашена от очевидната липса на пазарен интерес за закупуване на корабостроителницата.
(248)
Както беше описано по-горе, Комисията поддържаше редовни контакти с полските органи като собственик на SSN и със самото SSN. Комисията редовно изтъкваше както на Полша, така и на корабостроителницата, че всички мерки, предоставени на корабостроителницата от държавни ресурси, най-вероятно представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО с оглед на несигурното финансово положение на корабостроителницата и практическата липса на каквото и да е външно финансиране, независимо от държавна помощ. Комисията също така предупреди, че тази държавна помощ е предоставена в нарушение на член 88, параграф 3 и очевидно не е съвместима с общия пазар на никакви основания. Комисията също така на няколко пъти изтъкна, че гаранциите от KUKE, предоставени на SSN, представляват държавна помощ.
(249)
Последно, по време на разследването Комисията събра подробности относно дейностите на KPS и естеството на заемите за оборотен капитал, предоставяни на корабостроителницата от KPS. Комисията изтъкна на Полша, че тези заеми най-вероятно представляват държавна помощ по смисъла на член 87, параграф 1 от Договора за ЕО.
3.3. СЪВМЕСТИМОСТ НА ПОМОЩТА: ОСВОБОЖДАВАНЕ В СЪОТВЕТСТВИЕ С ЧЛЕН 87, ПАРАГРАФ 3 ОТ ДОГОВОРА ЗА ЕО
(250)
Основната цел на мерките е да подпомогнат дружество в затруднено финансово положение и да го поддържат жизнеспособно. В такива случаи може да се приложи освобождаването в съответствие с член 87, параграф 3, буква в) от Договора за ЕО, което позволява разрешаването на държавна помощ, предоставена за улесняване развитието на някои дейности, когато помощта не променя условията на търговия до степен, която да противоречи на общия интерес, ако бъдат изпълнени съответните условия.
(251)
Помощта за оздравяване и преструктуриране за дружества в затруднено положение понастоящем се регулира от насоките на Общността относно държавна помощ за оздравяване и преструктуриране на предприятия в затруднено положение (30) (наричани по-долу „насоки“), които заменят предишния текст, приет през 1999 г. (31) (наричани по-долу „насоки от 1999 г.“).
(252)
Преходните разпоредби в насоките гласят, че уведомленията, регистрирани от Комисията преди 10 октомври 2004 г., ще се разглеждат в светлината на критериите, действащи към момента на уведомяването (точка 103). В настоящия случай за някои от мерките Комисията беше уведомена в съответствие с „временния механизъм“, предвиден в точка 3 от приложение IV към Договора за присъединяване от 29 април 2004 г., когато са се прилагали насоките от 1999 г. При все това насоките гласят, че ще се прилагат за оценяване на помощ за оздравяване и преструктуриране, предоставена без разрешение от Комисията (неправомерна помощ), ако част от помощта или цялата помощ е предоставена след 1 октомври 2004 г. (точка 104, първа алинея). Комисията счита, че почти всички мерки, описани в таблици 3 и 4, са били предоставени неправомерно след тази дата и че поради това се прилагат насоките от 2004 г.
(253)
Насоките се прилагат към предприятия във всички сектори, като изключенията са изброени в точка 18 от насоките. Точка 12 от рамката за държавни помощи за корабостроене (32), която е правната рамка за оценяване на държавна помощ за този сектор, посочва насоките като уместното правно основание за оценяване на помощ за оздравяване и преструктуриране.
(254)
Насоките предвиждат възможност за предоставяне на помощ за оздравяване като временно подпомагане на дружества в затруднено положение, за да им се даде време да изготвят план за преструктуриране или план за ликвидация, или за да се отстрани сериозна криза с ликвидността, която може да бъде решена в рамките на периода, обхванат от помощта за оздравяване.
(255)
Комисията отбелязва, че държавната помощ, предоставена на SSN, не отговаря на изискването да е временна, тъй като всички мерки за помощ са обхванали периоди много над определените шест месеца, нито на изискването да е обратима, тъй като помощта включва необратими мерки, като капиталови инжекции, сравними с безвъзмездна помощ.
(256)
Поради това Комисията заключава, че мерките, обхванати от настоящото решение, не са съвместими с общия пазар като помощ за оздравяване.
(257)
В съответствие с определението, съдържащо се в точка 17 от насоките, помощта за преструктуриране се основава на осъществим, систематичен и перспективен план за дългосрочно възстановяване на жизнеспособността на предприятието. Обикновено преструктурирането включва следните елементи: преструктуриране на всички аспекти от дейността на дружеството и реорганизация и рационализация на дейностите на предприятието; това включва оттегляне от водещи до загуба дейности и финансово преструктуриране. При все това операциите по преструктуриране при възползване от държавна помощ не могат да бъдат ограничавани до финансова помощ, предназначена да покрие загуби, направени в миналото, без анализ на причината за тези загуби, т.е. без да се извършва действително преструктуриране. Насоките изискват помощта за преструктуриране да бъде ограничена до абсолютно необходимия минимум и поради това съществена част от преструктурирането трябва да бъде финансирано от ресурси, които са независими от държавна помощ. За да се гарантира свеждането до минимум на неблагоприятните ефекти от помощта и нарушаването на конкуренцията, трябва да се предприемат мерки за компенсация.
(258)
При отчитане на самото нарушаващо естество на помощта за преструктуриране, Комисията счита, че помощта за предприятия в затруднено положение може да допринесе за развитието на икономически дейности, без да засегне неблагоприятно търговията до степен, която противоречи на интересите на Общността, само ако бъдат изпълнени всички условия, заложени в насоките.
(259)
По-долу Комисията ще анализира дали тези условия са били изпълнени.
(260)
За да се оцени съвместимостта на мерките, представляващи нова помощ, и по-специално капацитетът на процеса на преструктуриране да възстанови жизнеспособността на дружеството, както и дали помощта е ограничена до необходимия минимум, Комисията трябва да проучи плана за преструктуриране и помощта като цяло, включително „предишната помощ“, т.е. помощ, приведена в действие преди присъединяването и неприложима след това.
3.3.1. ДОПУСТИМОСТ НА ДРУЖЕСТВОТО
(261)
Насоките считат дадено предприятие за предприятие в затруднено положение и поради това отговарящо на критериите за помощ за оздравяване и преструктуриране, когато то е неспособно, било чрез свои собствени ресурси или чрез средства, които може да получи от своите акционери или чрез външни заеми, да се справи със загуби, които без външната намеса на публичните органи почти сигурно го обричат да се оттегли от бизнеса в кратък или средносрочен период от време. Насоките също така изброяват някои обичайни признаци за предприятие в затруднение, като нарастващи загуби или намаляващ оборот.
(262)
Точка 12 от насоките от 1999 г. гласи, че новосъздадените предприятия не отговарят на критериите за получаване на помощ за преструктуриране, дори ако тяхното първоначално финансово положение е несигурно. Такъв е случаят, например, когато ново предприятие се създава от ликвидацията на предишно предприятие или просто поема активите на такова предприятие. Насоките посочват, че по принцип дадено предприятие се счита за новосъздадено в продължение на първите три години след започване на операциите в съответната област на дейност.
(263)
Полските органи твърдят, че SSN е просто друго име за ASS, което е съществувало и е работило в сътрудничество със SSPH и SS преди тяхното обявяване в несъстоятелност.
(264)
При все това всички обстоятелства показват, че SSN не е поело дълговете на SSPH или SS и че тези дългове са останали при тези две дружества и са били отстранени чрез процедурата по обявяване в несъстоятелност. Полша заяви, че дълговете на SSPH по отношение на доставчици в размер на 15 млн. PLN са били поети от SSN, но не представи допълнителни подробности или каквато и да е документация.
(265)
По този начин SSN е започнало своите операции без дълговете на своите предшественици. Полските органи не предоставиха никакви доказателства, че SSN е поело каквито и да е дългове. Освен това, предвид размера на бизнеса на корабостроителницата, задължението в размер на 15 млн. PLN, което предполагаемо е било поето, не обосновава твърдението, че е налице икономическа връзка между SSPH/SS и SSN. В допълнение Комисията отбелязва, че текущите договори са били поети по време на производствения цикъл, когато задълженията са били покрити от вземания и поради това не представляват никаква допълнителна наследена тежест. Освен това SSN в действителност е сключило нови договори за тези кораби (33).
(266)
Второ, макар Комисията да отбелязва, че ASS е било активно в корабостроителния бизнес заедно с SS преди обявяването в несъстоятелност на SSPH (рамково споразумение и споразумение за лизинг от януари 2002 г.), Комисията също така отбелязва, че самият размер на SSN след юни 2002 г. в сравнение с този на ASS преди юни 2002 г. подронва твърдението, че е налице икономическа връзка между тези две дружества. Балансът на печалби и загуби показва, че оборотът се е увеличил от 88 млн. PLN през 2001 г. на 425 млн. PLN през 2002 г. и 1 100 млн. PLN през 2003 г.
(267)
Поради това Комисията заключава, че не може да приеме твърдението на полските органи, че SSN е просто продължение на ASS, което е съществувало дълго преди обявяването в несъстоятелност на SSPH. От икономическа гледна точка е налице очевидно разделяне между дейностите на тези две дружества, което се демонстрира най-вече от факта, че не са били прехвърляни задължения. Поради това SSN е било ново дружество, което не е отговаряло на критериите за помощ за преструктуриране.
(268)
В съответствие с точка 12 от насоките дадено предприятие се счита за новосъздадено в продължение на първите три години след началото на неговите операции. Настоящата ситуация е специфична, в която ново предприятие се създава от ликвидацията на предишно предприятие. В съответствие с точка 12 от насоките този сценарий дисквалифицира предприятие от допустимост до помощ за оздравяване и преструктуриране. В настоящия случай Комисията счита, че подаването на документи за обявяване в несъстоятелност от страна на SSPH и SS през юли 2002 г. е решаващо в това отношение. Именно това обявяване в несъстоятелност отбелязва непоследователността във връзката между старото икономическо дружество и новото икономическо дружество, което е било защитено от задълженията на старото икономическо дружество. Поради това Комисията заключава, че SSN не отговаря на критериите за помощ за оздравяване и преструктуриране в тригодишния период с начало юли 2002 г., когато е започнало своите нови операции без стари задължения.
(269)
Точка 12 от насоките признава, че дадено дружество, което първоначално е считано за новосъздадено, ще получи право да кандидатства за помощ за оздравяване и преструктуриране при изтичане на тригодишния период след неговото откриване, при условие че то отговаря на критериите за предприятие в затруднено положение по смисъла на насоките. Комисията отбелязва, че условията за допустимост на SSN в съответствие с насоките са били изпълнени след изтичане на тригодишния период. По-специално SSN постоянно е генерирало загуби и няколко пъти е било спасявано от обявяване в несъстоятелност единствено чрез държавна намеса. Поради това от юли 2005 г. то е отговаряло на критериите за предприятие в затруднено положение по смисъла на точка 11 от насоките.
3.3.2. ВЪЗСТАНОВЯВАНЕ НА ЖИЗНЕСПОСОБНОСТ
(270)
В съответствие с точка 34 от насоките предоставянето на помощта трябва да зависи от изпълнението на плана за преструктуриране, който трябва да даде възможност на дружеството да възстанови своята жизнеспособност в рамките на разумен срок. Възстановяването на жизнеспособност означава, че след завършване на неговото преструктуриране дружеството е в състояние да покрие всичките си разходи и да генерира достатъчна възвръщаемост на капиталите, за да може самостоятелно да се конкурира. Продължителността на преструктурирането трябва да е колкото се може по-кратка.
(271)
Комисията първо отбелязва, че в хода на нейното разследване тя е прегледала два плана за преструктуриране, този от 2002 г. и този от 2006 г., които са изготвени от управлението на корабостроителницата и са одобрени от държавата. По отношение и на двата плана Комисията заключи, че Полша не е успяла да демонстрира, че те са достатъчни за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на корабостроителницата. Тъй като планът за преструктуриране от 2006 г. заменя плана за преструктуриране от 2002 г., по-долу Комисията ще обясни основанията за своето заключение относно плана за преструктуриране от 2006 г.
(272)
Планираната стратегия за фокусиране върху пазарни ниши, в които корабостроителницата е приела, че разполага с конкурентно предимство и където е счела, че общата конкурентна и пазарна среда е благоприятна, действително изглежда подходяща за SSN. Независимо от това фактът, че почти 70 % от плавателните съдове в книгата за поръчки на корабостроителницата за последващите години са контейнеровози, не показва наличие на основна промяна в ориентацията на корабостроителницата. Няма други свидетелства, например големи изследователски и развойни проекти или дейности по маркетинг, които да подкрепят заключението, че корабостроителницата би била в състояние да осъществи тази стратегия в краткосрочен план. Поради това Комисията не е убедена, че тази пазарна стратегия е била постижима от реалистична гледна точка.
(273)
Планираното ниво на инвестиции в размер на 200 млн. PLN очевидно е било недостатъчно предвид факта, че съоръженията на корабостроителницата са били в лошо състояние и значително обезценени. Макар отчетната стойност на активите през 2006 г. да е била 130 млн. PLN, предвижданото обезценяване за периода 2006-2009 г. е било в размер на 85 млн. PLN. Това показва, че голяма част от инвестициите ще бъдат компенсирани незабавно от обезценяването и действителната модернизация би била ограничена.
(274)
Мнението на Комисията, че обхватът на планираните инвестиции не е достатъчен, беше подкрепено от факта, че в плана за преструктуриране от 2006 г. се приема, че през 2011 г. производителността на SSN би достигнала нивото на средната производителност на ЕС за 2000 г. (а неговата производителност в онзи период е била сравнима със средната на ЕС за 1992 г.), и Комисията счете това за недостатъчно, за да позволи на корабостроителницата да се конкурира на пазара без дългосрочна подкрепа от държавата.
(275)
Комисията изрази съмнения, че планираните увеличения на заплатите от около 5 % годишно биха били достатъчни за мотивиране на работниците да се задържат в корабостроителницата, а същевременно високото ниво на отсъствия от работното място и недостиг на квалифицирани работници - тъй като те са напускали с цел по-високо заплащане в други европейски корабостроителници - са били (и продължават да бъдат) един от основните проблеми на корабостроителницата.
(276)
Прогнозата в плана е, че възвръщаемостта на вложения капитал (ROCE), без да се вземат предвид увеличенията на заплатите, би била средно 19 % годишно в периода 2007-2011 г., което предполагаемо е нивото на възвръщаемост, очаквано от частен инвеститор. При все това, ако се вземат предвид неизбежните увеличения на заплатите, ROCE в същия период би била около 1,45 % годишно, което е много под приемливото ниво за който и да е частен инвеститор.
(277)
Като цяло Комисията отбеляза, че освен физическите инвестиции, които корабостроителницата е идентифицирала, описала подробно, определила количествено, степенувала по приоритети и насрочила, планираните мерки са били формулирали неясно и с общи определения, основно под формата на препоръки за последващи анализи. Поради това Комисията не беше в състояние да оцени въздействието на тези мерки и следователно не беше убедена, че те са разумни и достатъчно широкообхватни, за да решат структурните проблеми на корабостроителницата.
(278)
Въз основа на горепосоченото Комисията счете, че планираното индустриално и организационно преструктуриране не би било достатъчно за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на корабостроителницата. Планът не е отивал достатъчно далеч и целевите резултати за 2011 г. не бяха задоволителни. Корабостроителницата очевидно не е разполагала с допълнителен капитал, който да бъде използван за обновяване и подобряване на ефикасността. Комисията изрази съмнения дали корабостроителницата би могла да набере необходимия капитал за широкообхватно преструктуриране на пазара.
(279)
Тези съмнения бяха потвърдени от действителните развития в процеса на приватизация на SSN. Както беше описано по-горе, като мажоритарен собственик на SSN, ARP направи три опита да намери частен инвеститор, готов да поеме корабостроителницата. Нито един от опитите за приватизация (частичната приватизация през 2006 г. или двата опита за продажба на мажоритарен дял в корабостроителницата през 2007 г.) не беше успешен. Комисията отбелязва, че опитите за приватизация са били извършени в период, когато пазарът на корабостроенето се е характеризирал от безпрецедентен растеж и поради това е предлагал оптимални условия за продажбата на корабостроителницата. Отрицателният резултат от процеса на приватизация може да бъде тълкуван единствено като липса на увереност от страна на участниците на пазара в способността на корабостроителницата да възстанови своята жизнеспособност в дългосрочен план. Оттеглянето на Amber от процеса на приватизация след задълбочено проучване с полагане на необходимото старание само допълнително демонстрира това (34).
(280)
Комисията отбеляза подновените усилия на полските органи да намерят частен инвеститор за SSN след оттеглянето на Amber. При все това до датата на настоящото решение не се е случило нищо, което да убеди Комисията, че подновените опити за приватизация могат да постигнат положителен резултат в близко бъдеще и в съответствие с насоките.
(281)
По-специално Комисията оцени плана за преструктуриране от юни 2008 г., изготвен от Mostostal, като взе предвид и представянето на плана от страна на Mostostal на срещата на 24 юни 2008 г. Комисията отбелязва, че в много отношения този план е само представяне, което служи като основа за последваща аналитична дейност, която да бъде предприета от инвеститора. Независимо от това в някои отношения той съдържа сериозни недостатъци, които карат Комисията да заключи, че той не успява да демонстрира, че корабостроителницата ще възстанови своята жизнеспособност в рамките на разумен срок.
(282)
По-специално Комисията счита, че не е демонстрирана надеждността на бизнес стратегията по отношение на корабостроителния сектор. Планът не предлага никакви подробности отвъд просто твърдение, че корабостроителницата ще продължи да строи кораби. Не се съдържа анализ на способността на корабостроителницата да строи ро-пакс и многофункционални плавателни съдове (например капацитет за дизайн, умения) или нейната способност да сключва договори за такива кораби в краткосрочен до средносрочен план (например договори с клиенти или с други корабостроителници относно възможности за възлагане на работа на подизпълнители), няма пазарни предвиждания за тези сегменти, които да показват дали очакваното търсене оправдава тази бизнес стратегия и няма предвиждания относно рентабилността на тези сегменти.
(283)
Комисията отбелязва, че Mostostal е признало своята липса на опит в корабостроителния сектор и че действителното му намерение е да намери стратегически партньор, който да управлява корабостроителната дейност на корабостроителницата. Макар че Комисията беше уведомена, че Mostostal действително преговаря с някои потенциални партньори за сътрудничество, такова сътрудничество не беше установено преди изготвянето на плана за преструктуриране, представен на Комисията. Писмото за намерение с Ulstein показва единствено, че страните биха преговаряли дали и какво сътрудничество е възможно. От преработения план за преструктуриране, представен на 7 юли 2008 г., в комбинация с писмото за намерение може да се заключи, че Ulstein е проучвало възможността за използване на производствените съоръжения на SSN, но не като собственик, а като част от договорни отношения. Нито един от тези документи не е показвал, че Ulstein ще сключи партньорство с Mostostal за преструктуриране и управление на корабостроителните операции на SSN. Това води до сериозни съмнения относно приеманите резултати от преструктурирането и финансовите прогнози, най-малкото що се отнася до корабостроенето, и поради това ефективно касае самата концепция за диверсификация на бизнеса.
(284)
Инвестиционната програма, включена в плана и съставена от корабостроителницата, не демонстрира, че предложените инвестиции са необходими за възстановяване на жизнеспособността на корабостроителницата. От друга страна, Комисията отбелязва, че около 60 % от предвидените инвестиции биха служили единствено за поддържане на стойността на дълготрайните активи на корабостроителницата на настоящото ниво. По-същественото е, че в преработения план за преструктуриране, представен на 7 юли 2008 г., се признава, че външен консултант е осъществявал дейност по инвестиционна програма за дейностите по корабостроене, което показва, че инвестиционната програма, предвидена от Mostostal, не може да бъде счетена за надеждна основа за финансовите прогнози на Mostostal или следователно за възстановяване на дългосрочна жизнеспособност. Поради това Комисията счита, че не е получила демонстрация, че предложената инвестиционна програма е била достатъчно широкообхватна, за да възстанови жизнеспособността.
(285)
Комисията също така отбелязва, че някои важни мерки за преструктуриране (организационно преструктуриране, управление на доставки и запаси, преструктуриране на работните места) са описани много общо и планът е бил по-скоро представяне, служещо като основа за последваща аналитична дейност, която да бъде предприета от инвеститора. Макар фактът, че планът идентифицира определени области, в които е необходимо преструктуриране, да се оценява положително, степента на неопределеност не позволява на Комисията да оцени дали мерките за преструктуриране адекватно решават проблемите на корабостроителницата, както и с какви предположения и в рамките на какъв срок биха могли да бъдат извършени те.
(286)
Що се отнася до финансовите прогнози, в плана не се обяснява подробно как различните мерки за преструктуриране, включително инвестиции и разнообразни мерки за намаляване на разходите и свързаните с това подобрения в производителността, биха се отразили на финансовите прогнози. Няма и анализ, който да изпитва чувствителността на тези прогнози към различни рискови фактори, като развитие на пазара, цени, разходи за материали, обменни курсове на чуждестранни валути и заплащания. В отсъствието на подробно описание и обосновка на предположенията в основата на финансовите прогнози Комисията счита, че не са били демонстрирани надеждността на тези прогнози и стабилността на плана за преструктуриране. Това е особено важно, като се има предвид твърдението на самия инвеститор, че финансовите прогнози показват, че рентабилността на инвестицията е гранична.
(287)
Последно, Комисията отбелязва, че инвеститорът е изготвил план за преструктуриране, чието успешно прилагане зависи от допълнителна държавна помощ. Дори с тази допълнителна държавна помощ и намесата на инвеститора възвръщаемостта на капитала в края на периода на преструктуриране би продължавала да е относително ниска, предвид факта, че алтернативните възможности за инвестиции, например правителствените облигации, включват подобна възвръщаемост и по-нисък риск, както признава самият инвеститор.
(288)
Поради това Комисията счита, че не е демонстрирана способността на корабостроителницата да възстанови своята жизнеспособност въз основа на плана за преструктуриране от юни 2008 г., съставен от Mostostal.
(289)
Комисията отбелязва, че макар планът за преструктуриране, представен през септември 2008 г., да е по-развит от този от юни 2008 г., повечето от съмненията на Комисията относно стабилността и надеждността на плана продължават да са в сила.
(290)
Планът не съдържа пълен анализ на пазара за всички планирани дейности на наследниците на SSN. Представено е само ограничено описание на пазара за планираната дейност на SSN Ulstein и SSN Nowa и това описание не показва предвижданото търсене или рентабилността от тази дейност. Не е представен бизнес план по същество за SSN Odra, а планът за преструктуриране единствено посочва, че дружеството може да строи определени видове плавателни съдове, без да предоставя достатъчна обосновка.
(291)
Комисията отбелязва, че SSN Odra, за което се очаква да продължи корабостроителната дейност на SSN, би се притежавало изцяло от Mostostal, което няма опит в корабостроителния сектор. Ulstein, чието участие в проекта за преструктуриране е трябвало да осигури необходимото ноу-хау и опит в корабостроителния сектор, не възнамерява да осъществи никакво финансово участие в SSN Odra.
(292)
Що се отнася до SSN Wspólna, Комисията отбелязва, че в съответствие с плана приблизително 40 % от неговия капацитет ще бъде използван или от дружество, което ще бъде закрито (SSN Nowa), или от дружество, което няма бизнес план (SSN Odra). В допълнение се приема, че оставащият капацитет на SSN Wspólna (9-17 хиляди тона стомана, т.е. 12-23 % от неговия капацитет) ще се използва за възлагане на дейности на други дружества, но целевият пазар, търсенето и нивото на рентабилност, което може да бъде постигнато, не са били анализирани.
(293)
Поради това Комисията счита, че планът за преструктуриране от 12 септември 2008 г. отново не успява да демонстрира надеждността на бизнес стратегията, особено по отношение на корабостроителния сектор.
(294)
Що се отнася до планираното преструктуриране на активи, Комисията отбелязва, че планът не представя никакъв анализ на инвестиционните нужди на корабостроителницата, нито обосновка за инвестиционната програма. Комисията счита, че планираните инвестиции в размер на […] млн. PLN за прехвърляне на някои производствени активи с цел освобождаване на земя са инвестиции за замяна, а не действителна модернизация на активи.
(295)
Поради това разходите за планираната модернизация са в размер само на 104 млн. PLN и инвестицията за модернизация би била осъществена в SSN Mostostal, SSN Ulstein и SSN Wspólna. В SSN Odra, за която се предполага да генерира почти 50 % от доходите на всички дружества, които наследяват SSN в бъдеще, няма да бъдат извършвани никакви инвестиции и няма да има дълготрайни активи. Комисията отбелязва, че планът, представен от Mostostal през юни 2008 г., е предвиждал инвестиции в размер на 264 млн. PLN. Тъй като не е представена обосновка за такова намаление на инвестиционната програма (с 40 % в сравнение с плана от юни) и няма анализ на инвестиционните нужди на дружествата, Комисията счита, че не е получила демонстрация, че планираната инвестиционна програма е достатъчна за възстановяване на дългосрочната жизнеспособност на операциите.
(296)
Не са описани очакваните резултати от мерките за преструктуриране и планът не обяснява кога изпълнението на тези мерки ще доведе до резултати и ще окаже въздействие върху финансовото изпълнение на дружествата. Освен това в плана не са описани предположенията за финансовите прогнози по отношение на предвидените приходи и разходи. Тези фактори водят до съмнения относно надеждността на прогнозите. В допълнение, анализът на чувствителността показва, че SSN Mostostal, и най-вече SSN Odra биха останали много уязвими към променящи се пазарни условия. Обезценяване на американския долар с 10 % би довело намаляване на натрупания приход от 40 % за SSN Mostostal и 83 % за SSN Odra в периода 2009-2012 г. (макар че анализът за SSN Odra не взема предвид политиката на хеджиране). Освен това в плана се приема, че увеличение от 10 % на цените на стоманата би довело до спад в натрупания приход от 40 % за SSN Mostostal и 50 % за SSN Odra. Следователно Комисията заключава, че планът не е демонстрирал, че след изпълнението на разумна политика за хеджиране чувствителността на дружествата към промени в обменните курсове или цените на стоманата биха били на приемливо ниво.
(297)
Що се отнася до планираната възвръщаемост от продажбите, тъй като планът не описва на каква основа се изчисляват предвижданите резултати от продажби (от гледна точка на оперативни разходи, цени на плавателни съдове, рентабилност на бизнеса за производство на стомана и др.), Комисията трябва да заключи, че не е получила демонстрация, че предвижданите резултати се основават на реалистични предположения. Освен това предвижданата възвръщаемост от продажбите за SSN Wspólna и SSN Biuro Projektowe е маргинална, както се признава в плана за преструктуриране. Комисията не счита, че толкова ниско ниво на възвръщаемост би било достатъчно, за да могат тези дружества да бъдат конкурентни на пазара без държавна подкрепа. Макар в плана да се твърди, че SSN Wspólna и SSN Biuro Projektowe трябва единствено да предоставят услуги за другите дружества, което предполагаемо обосновава ниската предвиждана възвръщаемост от продажбите, Комисията отбелязва, че за тях се предполага да бъдат независими дружества и техните слаби предвиждани резултати водят до съмнения за дългосрочната жизнеспособност на целия проект.
(298)
Поради това Комисията заключава, че надеждността на финансовите прогнози е съмнителна и предвижданите резултати остават много чувствителни към променящите се пазарни условия. Съответно Комисията счита, че не е демонстрирана стабилността на плана.
(299)
Въз основа на горепосоченото Комисията счита, че не е била демонстрирана способността на корабостроителницата да възстанови своята жизнеспособност въз основа на плана за преструктуриране от 12 септември 2008 г. Освен това Комисията отбелязва, че Ulstein се е оттеглило от процеса на приватизация на SSN, което означава, че планът за преструктуриране от 12 септември не може да бъде изпълнен в съответствие с условията, приети в плана. Във всеки случай оценката по-горе показва, че дори ако Ulstein участваше в проекта или ако Mostostal е възнамерявало самостоятелно да изпълни плана за преструктуриране от 12 септември 2008 г. (както е обявено в неговото писмо от 22 септември 2008 г.), този план не би могъл да се счита за достатъчен.
(300)
Неуспехът от опитите за приватизация означава, че корабостроителницата не е в състояние да получи достатъчно капитал при пазарни условия, за да изпълни плана за преструктуриране от 2006 г. и още по-малко да изпълни необходимата широкообхватна стратегия за преструктуриране, която би гарантирала дългосрочна жизнеспособност на корабостроителницата без необходимост от продължителна държавна подкрепа. Той също така означава, че SSN няма да е в състояние да получи необходимото ръководно и пазарно ноу-хау за своето преструктуриране.
(301)
В отсъствието на реалистичен и широкообхватен план за преструктуриране Комисията заключава, че помощта, предоставена на SSN и описана в част 2.7 по-горе, е чисто оперативна помощ, а не помощ за преструктуриране, която да е съвместима с общия пазар.
3.3.3. ПОМОЩ, ОГРАНИЧЕНА ДО МИНИМУМА
(302)
В съответствие с точка 43 от насоките размерът на помощта трябва да бъде сведен до абсолютния минимум на разходите за преструктуриране, необходими за осъществяване на преструктурирането. От получателя се очаква да направи съществен принос към финансирането на преструктурирането от собствените си ресурси или от външно финансиране при пазарни условия. Такъв принос е, от една страна, знак, че пазарът вярва в осъществимостта на възстановяването на жизнеспособност и, от друга страна, е начин да се гарантира, че държавната помощ е сведена до минимума. При големи предприятия като SSN този принос следва да бъде поне 50 % от разходите за преструктуриране.
(303)
Първо, от описанието на положението на SSN по-горе следва, че корабостроителницата на практика не е била в състояние да привлече никакво външно финансиране за своето преструктуриране.
(304)
Що се отнася до собствения принос, в съответствие с плана за преструктуриране от 2006 г. разходите за преструктуриране, включително оперативните разходи, биха били 11 500 млн. PLN, а предложеният собствен принос би бил 3 600 млн. PLN, т.e. 30 %. Ако оперативните разходи се изключат от разходите и финансирането, разходите за преструктуриране биха били в размер на 374,7 млн. PLN, а собственият принос би бил 190 млн. PLN.
(305)
Комисията има съмнения дали очакването да се получат 190 млн. PLN на пазара е било реалистично. Няма свидетелства в онзи период, че SSN би могло да събере този капитал на пазара. Поради това предложеният принос не би могъл да се счита за действителен и реален, както се изисква от насоките. В действителност, няколкото неуспешни опита от страна на KPS и ARP първо да привлекат миноритарни акционери, а после да продадат 100 % от акциите на корабостроителницата, демонстрираха, че пазарът не е заинтересуван да инвестира в SSN.
(306)
Що се отнася до финансирането на операции, в плана за преструктуриране от 2006 г. се приема, че производството ще бъде финансирано чрез търговски заеми и авансови плащания от собственици на кораби, които не са гарантирани от KUKE, чиято обща стойност за целия период на преструктуриране от 2002 до 2009 г. е трябвало да бъде 3 200 млн. PLN, в сравнение с 4 200 млн. PLN, финансирани благодарение на гаранции от KUKE. Отново няма свидетелство в онзи период, че SSN би било в състояние да получи такова финансиране на пазара. Поради това предложеният принос под формата на търговски заеми и гаранции не би могъл да се счита за действителен и реален, както се изисква от насоките. В действителност Комисията отбелязва, че към днешна дата корабостроителницата не е била в състояние да получи финансиране за своите операции на пазара без държавна подкрепа.
(307)
Освен това в плана за преструктуриране от 2006 г. се твърди, че допълнителни плащания в размер на 628,7 млн. PLN от собственици на кораби след предоговарянето на договорите следва да се считат за собствен принос. Някои договори действително са били предоговорени. Комисията изтъква, че според насоките собственият принос следва да бъде знак, че пазарите вярват в осъществимостта на възстановяване на жизнеспособността. Фактът, че собствениците на кораби, изправени пред риска договорените плавателни съдове да не бъдат доставени и с оглед на външни фактори (като увеличение на цените на стоманата), желаят да увеличат цената на договорените плавателни съдове, не демонстрира тяхната увереност в способността на корабостроителницата да стане жизнеспособна и конкурентоспособна в дългосрочен план. Освен това собствениците на кораби не са се съгласили да извършват допълнителни плащания за покриване на разходите за преструктуриране, а само (и само до определена степен) за покриване на производствените разходи за договорените плавателни съдове. Поради това Комисията не може да приеме допълнителните плащания от собствениците на кораби като собствен принос по смисъла на насоките.
(308)
Планът за преструктуриране от юни 2008 г. не постигна съществени подобрения в това отношение. Макар инвеститорът да се ангажира да влее 149,5 млн. PLN, които да бъдат използвани за частично финансиране на инвестиционната програма, той също така поиска допълнителна капиталова инжекция от държавата в размер на общо 588 млн. PLN и заем в размер на 68 млн. PLN от ARP. Инвеститорът също така поиска допълнителни гаранции от KUKE, за да финансира оборотния капитал.
(309)
Разходите за преструктуриране, които биха могли да се идентифицират въз основа на ограничената информация, съдържаща се в плана за преструктуриране от юни 2008 г., отговарят най-малко на предвижданата сума, необходима за покриване на очакваните загуби по настоящи договори за корабостроене за периода 2008-2009 г. (588 млн. PLN) и за инвестиционните нужди, предвиждани за периода 2008-2012 г. (264 млн. PLN).
(310)
Повечето от тези разходи е трябвало да бъдат покрити с държавна помощ. На практика единственият предвиждан собствен принос от инвеститора е бил капиталова инжекция в размер на 149,5 млн. PLN, което отговаря на 17 % от разходите за преструктуриране, посочени по-горе. В съответствие с установената практика (35) Комисията счита, че бъдещ паричен поток не може да се счита за собствен принос по смисъла на насоките, защото не представлява действителен и реален принос на дружеството или неговите акционери за покриване на разходите за преструктуриране. В допълнение Комисията трябва да вземе предвид целия период на преструктуриране, който е започнал през 2002 г. Предвид значителната държавна помощ, от която се е възползвала корабостроителницата в този период, собственият принос става още по-неясен, що се касае до общите разходи за преструктуриране. Поради това е очевидно, че собственият принос е далеч от прага от 50 % от разходите за преструктуриране, изискван от насоките.
(311)
Планът за преструктуриране от 12 септември 2008 г. отново не успява да подобри планираното ниво на собствения принос към разходите за преструктуриране.
(312)
Планът за преструктуриране от 12 септември 2008 г. предоставя по-подробна информация относно планираните разходи за преструктуриране и източници на финансиране. Планираните разходи за преструктуриране се състоят от инвестиционни разходи (104 млн. PLN), разходите за прехвърляне на производствени активи към друга част от корабостроителницата (50 млн. PLN), преструктуриране на работни места (53,4 млн. PLN), покриване на бъдещи загуби по настоящи договори (840 млн. PLN) и покриване на натрупаните задължения на корабостроителницата към ARP и KPS (197,5 млн. PLN) (36).
(313)
Общо разходите за преструктуриране са в размер на 1,354 млрд. PLN.
(314)
В допълнение, планът третира изискванията за оборотен капитал в размер на 227,6 млн. PLN като част от разходите за преструктуриране. Комисията счита, че изискванията за оборотен капитал са част от нормалната дейност на всяко дружество, а не разход за преструктуриране и поради това тяхното финансиране следва да се оценява отделно.
(315)
Що се отнася до собствения принос, в плана се предвиждат следните категории: допълнителни плащания от собственици на кораби след предоговаряне на договорите (376 млн. PLN), капиталови инжекции от инвеститори (242 млн. PLN), приходи от продажбата на активи (118 млн. PLN) и финансиране на оборотен капитал (заем и търговски кредит от Mostostal в размер на 170 млн. PLN).
(316)
Що се отнася до изискванията за финансиране на оборотен капитал, Комисията счита, че поради дългите производствени цикли и високата стойност на крайните продукти в корабостроителния сектор финансирането на оборотния капитал е специфичен проблем. При корабостроенето оборотният капитал до голяма степен се получава от външни източници. Част от оборотния капитал се получава от авансови плащания от собственици на кораби, обикновено срещу гаранция, която в Полша най-често се предоставя от KUKE. Тъй като авансовите плащания обикновено не превишават 80 % от продажната цена, корабостроителниците могат да прибегнат към краткосрочно финансиране или търговски кредити от техните доставчици. Поради това Комисията счита, че поради специфичната ситуация в корабостроителния сектор изискванията за оборотен капитал се нуждаят от структурирано решение и не са част от еднократни разходи за преструктуриране. Следователно Комисията счита, че заемите за оборотен капитал в корабостроителния сектор не могат да се считат за собствен принос, защото те служат за финансиране на текущи операции, а не за разходи за преструктуриране.
(317)
Както беше обяснено по-горе, Комисията счита, че допълнителните плащания от собственици на кораби след предоговаряне на договорите за увеличаване на продажната цена не могат да се считат за собствен принос по смисъла на насоките.
(318)
Що се отнася до планираните приходи от продажбата на излишни активи, оценени на стойност 118 млн. PLN, Комисията счита, че не е било демонстрирано, че този източник на финансиране може да се разглежда като действителен и реален.
(319)
Първо, в съответствие с проекта на споразумение за приватизация между ARP и KPS (настоящите собственици на SSN) и Mostostal, горепосочените активи е трябвало да бъдат продадени от Mostostal на дружество, избрано от ARP и KPS, за не по-малко от 118 млн. PLN. Това предположение дава основание за опасения, тъй като изглежда се равнява на държавна гаранция по отношение на минимални постъпления от продажбата на тези активи на купувач, избран от държавата. Поради това Комисията се съмнява, че тази потенциална продажба е независима от държавна помощ.
(320)
Второ, оценката на земята е основана на сравнение с продажби на недвижимо имущество в привлекателни области в района на Шчечин, които следва да бъдат използвани за строителство на апартаменти и предлагане на услуги, а не като индустриална област. От тази оценка е видно, че цените на земята, продавана за индустриални цели, може да бъде до 10 пъти по-ниска от сумите, приети в оценката. В допълнение оценката приема, че преди продажбата всички съществуващи сгради и инсталации ще бъдат разрушени и земята ще бъде почистена и подготвена. Оценката признава, че тази подготовка ще представлява някакъв разход. Не е дадена прогноза за тези разходи и планът за преструктуриране не включва никаква информация в това отношение (37).
(321)
Трето, Комисията изразява съмнения дали стойността на тези активи е правилно отразена в счетоводния баланс на SSN и впоследствие дали правилно е отразена в цената, която Mostostal би платило за SSN. Комисията отбелязва, че в съответствие със счетоводния баланс на SSN общата стойност на дълготрайните активи на корабостроителницата в края на 2007 г. е била […] млн. PLN. При все това, в плана се предвижда корабостроителницата да продаде своите производствени активи на новите дружества (SSN Ulstein, SSN Mostostal и SSN Wspólna) на тяхната номинална стойност за […] млн. PLN и да продаде излишните активи на трети страни при прогнозна пазарна стойност от […] млн. PLN. Това показва, че или отчетната стойност на активите се подценява, или че предвижданите приходи от тяхната продажба се надценява.
(322)
Последно, в края на 2007 г. нетната стойност на активите на SSN е била […] млн. PLN. Впоследствие ARP и KPS са извършили суап за дълг срещу капитал на стойност 131,5 млн. PLN и се планира нова капиталова инжекция в размер на 434 млн. PLN. От друга страна, предвижданите загуби по съществуващи договори са 465 млн. PLN. При баланса се оказва, че, ако всички други фактори останат непроменени, при придобиването на SSN Mostostal би поело активи с нетна стойност от […] млн. PLN на практика безплатно. Всички приходи от продажбата на активи се предполага да се използват от корабостроителницата (т.e. SSN Nowa) с цел преструктуриране (например за преструктуриране на работните места) и като оборотен капитал за завършване на плавателните съдове в настоящата книга с поръчки. Следователно Комисията заключава, че изглежда на корабостроителницата се предоставя допълнителна държавна помощ в контекста на нейната приватизация под формата на прехвърляне на активи под тяхната пазарна стойност (38). Чрез намаляване на продажната цена на акциите в замяна на ангажимент от страна на купувача да предприеме мерки за преструктуриране, държавата непряко финансира тези мерки. Впоследствие Комисията не може да приеме, че продажбата на активи, придобити от инвеститора под тяхната пазарна стойност, може да се счита за собствен принос (39).
(323)
Поради горепосочените причини Комисията счита, че не е получила демонстрация, че планираните приходи от продажбата на излишни активи на стойност 118 млн. PLN могат да се считат за действителен и реален източник на финансиране на разходи за преструктуриране.
(324)
Що се отнася до планираните капиталови инжекции от частни инвеститори, Комисията счита, че не е било демонстрирано, че те могат изцяло да се разглеждат като действителни и реални.
(325)
Първо, планът за преструктуриране предвижда, че общият финансов принос от Ulstein ще бъде 114,9 млн. PLN. При все това, в съответствие с предварителното споразумение за сътрудничество между Mostostal и Ulstein, което беше представено на Комисията - неподписано - на 5 септември, Ulstein се ангажира да увеличи капитала в SSN Ulstein с до 52,5 млн. PLN (а не с 67,3 млн. PLN, както е предвидено в плана), в SSN Wspólna с до 44,65 млн. PLN (докато планът предвижда участие на Ulstein в размер на 47,5 млн. PLN) и в SSN Biuro Projektowe с до 0,85 млн. PLN (планът предвижда 0,1 млн. PLN). По този начин целият принос, който Ulstein се ангажира да предостави в споразумението, е в размер на 98 млн. PLN, т.e. с 16,9 млн. PLN по-малко от предвижданото в плана за преструктуриране.
(326)
Второ, макар че в плана за преструктуриране се приема, че инвеститорите ще внесат свой собствен капитал в корабостроителницата, в него също така се признава възможността, че може да е необходимо Ulstein да получи финансиране на пазара. Не е представено доказателство, което да показва, че Ulstein ще бъде в състояние да гарантира такова финансиране, което поради това не може да се счита за действително и реално. Освен това на срещата на 10 септември 2008 г. представители на Ulstein обясниха, че Ulstein планира да предостави капитал в размер на общо 98 млн. PLN (т.e. в съответствие със споразумението за сътрудничество, описано по-горе), от които само 30 млн. PLN ще представляват капиталова инжекция. Останалата част ще трябва да бъде получена на пазара. Ulstein обясни, че ако не е в състояние да получи такова финансиране на пазара, то няма да прави капиталови инжекции (40). Нищо от това не е отразено в плана, в който се заявява единствено, че дали Ulstein финансира проекта от собствени ресурси или от външен заем „не променя принципите и резултатите от оперативната дейност на дружеството, нито нивото на собствения принос на инвеститорите“.
(327)
Въз основа на горепосоченото Комисията заключава, че не е получила достатъчни гаранции относно сумата, която Ulstein желае да инвестира, и относно неговата готовност да инвестира от собствени ресурси в случай на неуспех да получи външно финансиране. Поради това Комисията заключава, че от планираното увеличение на капитала в размер на 242 млн. PLN само 157,2 млн. PLN могат да се считат за действителни и реални. Освен това оттеглянето на Ulstein от процеса на приватизация, обявено в неговото писмо от 22 септември, и информацията, че Mostostal може самостоятелно да изпълни плана за преструктуриране от 12 септември, прави предвиденото в плана финансиране още по-несигурно.
(328)
В заключение, дори ако се отчетат единствено разходите за преструктуриране, които инвеститорът ще трябва да поеме (1,354 млрд. PLN), собственият принос, който е действителен и реален и независим от държавна помощ (157,1 млн. PLN), е само 12 %. Освен това Комисията трябва да вземе предвид целия период на преструктуриране, започнал през 2002 г. Предвид значителната държавна помощ, от която се е възползвала корабостроителницата през този период, собственият принос във връзка с общите разходи за преструктуриране е още по-неясен. Поради това е очевидно, че собственият принос дори не е близо до прага от 50 % от разходите за преструктуриране, изискван от насоките.
(329)
Комисията отбелязва, че след оттеглянето на Ulstein от приватизацията и преструктурирането на SSN, в своето писмо от 25 септември 2008 г. Mostostal приложи писмо от водеща банка в Казахстан, BTA, относно потенциалния интерес на банката в проекта за SSN. В това писмо банката заяви, че би била готова да предостави финансиране в размер на 100 млн. USD за проекта за SSN и поиска от Mostostal да ѝ изпрати плана за преструктуриране, когато бъде одобрен от Европейската комисия. Комисията отбелязва, че писмото е с дата 26 юни 2008 г. и поради това не може да посочва плана за преструктуриране от септември 2008 г., а трябва да се позовава на плана от юни, който вече не е валиден. Поради това Комисията счита, че такова писмо не може да се счита за доказателство за действително и реално финансиране за плана от септември 2008 г. Във всеки случай, дори ако това финансиране бъде счетено за действително и реално и ако се анализират дори само планираните разходи за преструктуриране, собственият принос би бил не повече от 17 % от разходите за преструктуриране (41), т.e. значително по-малко от изискваното от насоките.
(330)
Въз основа на горепосоченото Комисията отбелязва, че в действителност корабостроителницата не е получила никакъв собствен принос на практика по смисъла на насоките и че във всеки случай собственият принос не е съществен. В допълнение планът за преструктуриране, представен от Mostostal, не гарантира достатъчно ниво на собствен принос. Тъй като собственият принос следва да оказва ефект на поддържане на държавната помощ до минимума, при отсъствието на такъв собствен принос Комисията трябва да заключи, че изискването помощта да е сведена до необходимия минимум не е изпълнено. Напротив, планът за преструктуриране на Mostostal се основава на предположението, че ще бъде предоставена допълнителна държавна помощ и самото дружество заявява, че изпълнението на плана зависи от тази допълнителна държавна помощ.
(331)
Въз основа на горепосоченото Комисията заключава, че изискването помощта да бъде ограничена до минимума и да бъде придружена от действителен принос, независим от държавна помощ, не е изпълнено.
3.3.4. ИЗБЯГВАНЕ НА НЕНУЖНО НАРУШАВАНЕ НА КОНКУРЕНЦИЯТА
(332)
Комисията припомня предварителното си споразумение с Полша относно закриването на хелинга Wulkan 1. При все това, в контекста на последващите развития след това споразумение и в контекста на горепосочените заключения по първите две условия на насоките, оценката дали предложените от Полша мерки за компенсация са били достатъчни не е нужна на този етап.
3.3.5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ
(333)
Комисията заключава, че държавната помощ в полза на SSN, за която е уведомена, не може да бъде обявена за съвместима с общия пазар и трябва да бъде възстановена.
4. ИЗПЪЛНЕНИЕ
(334)
Елементът на помощ, съдържащ се в предоставените на SSN мерки и описан в съображения от 187 до 201 в настоящото решение, трябва да бъде възстановен. Като цяло елементът на помощ, който трябва да бъде възстановен, т.е. предимството, предоставено на получателя на помощта, е равен на разликата в условията, които получателят би получил на пазара, и условията, при които мярката е била предоставена.
(335)
Референтните и сконтови лихвени проценти, обявени от Комисията, се прилагат по подразбиране относно пазарната стойност, по-специално за да се оцени предоставянето на средства, равностойни на помощ, особено когато те са отпуснати на няколко транша, както и да се изчисли елементът на помощ при схеми на лихвени субсидии (42). При дружества в затруднено положение като SSN Комисията счита, че референтната ставка следва да бъде увеличена с поне 400 базисни точки с цел отразяване на високия риск на транзакцията и с допълнителни 200 базисни точки поради липсата на обезпечение или недостатъчно обезпечение, предложено от получателя. Както беше обяснено по-горе, стойността на обезпечението, предоставено от корабостроителницата, е съмнително с оглед на съотношението на активите и пасивите на корабостроителницата. При дружества в затруднено положение, когато дружеството не може да получи никакво финансиране на пазара, елементът на помощ може да се равнява на до 100 % от номиналната стойност на получените средства (43).
(336)
Комисията счита, че в анализирания период, когато SSN е получавало помощта, описана в съображения от 187 от 201, то е изпитвало сериозни финансови затруднения (както е описано в съображения от 45 до 57) и не е било в състояние да получи никакво финансиране на пазара. Корабостроителницата е продължила да генерира загуби и в анализирания период тя на практика не е получила никакво финансиране на пазара. При тези обстоятелства никой оператор в условията на пазарна икономика няма да желае да предостави на корабостроителницата каквото и да е финансиране предвид свързания с това висок риск. Впоследствие Комисията счита, че никоя банка не би се съгласила да предостави заем на корабостроителницата, дори при високи лихвени проценти, и никоя банка не би се съгласила да предостави гаранция, дори в замяна на висока премия за гаранция.
(337)
Тъй като SSN не би получило заем или гаранция от пазара, всеки заем или гаранция, предоставени на корабостроителницата в анализирания период, автоматично представлява държавна помощ. Следователно всички гаранции, които все още са в действие, трябва да бъдат спрени незабавно и всички заеми незабавно да бъдат погасени.
(338)
При все това погасяването на каквито и да било заеми, предоставени на корабостроителницата, не е достатъчно за възстановяването на първоначалното положение, тъй като до датата на погасяване корабостроителницата е имала на свое разположение финансиране, което не би получила от пазара при нормални условия. Поради това, за да се възстанови първоначалното положение, това предимство, чийто размер може да бъде определен само приблизително чрез използване на лихвения процент за високорисков заем, също следва да бъде възстановено. Следователно за периода от датата, на която заемът е бил предоставен на корабостроителницата, до датата, на която корабостроителницата го върне, Комисията трябва да нареди възстановяването на разликата между лихвения процент, действително платен от SSN, и лихвения процент, който теоретично е адекватен за заем с много висок риск. За да се определи последният лихвен процент, Комисията отбелязва, че известието на Комисията относно метода за определяне на референтната ставка и размера на сконтовия процент посочва, че рисковата премия може да бъде с повече от 400 базисни точки над референтната ставка „ако няма частни банки, които да отпуснат съответните кредити“, каквато е ситуацията в този случай. В няколко решения Комисията заключи, че премия от 600 базисни точки над референтната ставка е адекватният минимум, който отразява високорисковата ситуация (44). Комисията счита, че това представлява минимумът за заемите в настоящия случай.
(339)
Що се отнася до гаранциите, Комисията ще използва същия подход: за периода от датата, на която е била предоставена гаранцията, до датата на нейното прекратяване Комисията трябва да нареди възстановяването на паричната равностойност на помощта, съдържаща се в гаранцията.
(340)
Що се отнася до гаранциите, Комисията счита, че, както беше обяснено в Известие на Комисията за прилагане на членове 87 и 88 от Договора за създаване на Европейската общност по отношение на държавните помощи под формата на гаранции (45), паричната равностойност на помощта се равнява или на процента от субсидията, постигната благодарения на гаранцията (когато гаранцията покрива заем, предоставен при лихвен процент, по-нисък от пазарния), или на рисковия фактор върху гарантираната сума минус премиите, платени от получателя.
(341)
При все това, в случай на гаранции по авансови плащания, Комисията отбелязва, че авансовите плащания, гарантирани от KUKE, представляват аспект от договор за продажба, а не договор за заем и върху авансовите плащания не е начислена лихва. Поради това Комисията счита, че за да се изчисли елементът на помощ, предоставен на получателя, следва да се направи сравнение между премиите, плащани от корабостроителницата, и тези, които нормално биха се изисквали на пазара. Комисията счита, че премиите, начислени по независимата от държавна помощ схема, съгласно която KUKE изпълнява своята програма за експортни застраховки, гарантирани от Държавния трезор, одобрена с решение на Комисията от 18 юли 2007 г., биха могли да служат като референтни премии за горепосоченото изчисление. Отново, тези премии би трябвало да се увеличат с поне 400 базисни точки, за да се отрази фактът, че корабостроителницата не е имала право да получава гаранции по тази схема. По този начин предоставянето на гаранции на корабостроителницата е водело до значително по-висок риск.
(342)
Както беше обяснено по-горе, тъй като корабостроителницата не би била в състояние да получи никакви гаранции на пазара поради своето несигурно финансово положение, гаранциите от KUKE трябва да бъдат прекратени незабавно, за да се сложи край на нарушаването на конкуренцията, породено от помощта.
(343)
Продължителното несъбиране на дългове от страна на публичните органи също представлява държавна помощ и трябва да бъде взето предвид (46). Това е подобно на револвиращ заем, предоставен при преференциални условия, и поради това помощта отговаря на разликата между лихвата, която би била начислена от пазара (за дружество с подобен рейтинг в подобно финансово и икономическо положение и с подобно обезпечение), и лихвата, начислена от предоставящия орган.
(344)
Комисията счита, че с оглед на продължителното несигурно финансово положение на корабостроителницата, кредитор в условията на пазарна икономика би събрал своите вземания веднага щом те станат дължими. Поради това фактът, че полските органи не са предприели незабавни мерки за събиране, представлява предоставяне на помощ и следователно датата на матуритет на всяко задължение би била датата, на която помощта е била предоставена. Елементът на помощ би се равнявал на разликата между лихвата, която би била начислена на пазара (за дружество с подобен рейтинг в подобно финансово и икономическо положение и с подобно обезпечение), и лихвата, начислена от органите.
(345)
Тъй като всеки оператор в условията на пазарна икономика би изискал незабавно изплащане на дълговете от страна на корабостроителницата, трябва да се изплати не само елементът на помощ, произтичащ от недостатъчната лихва, но незабавно трябва да се изплатят и натрупаните задължения.
(346)
Комисията отбелязва, че капиталовите инжекции от страна на държавата или контролирани от държавата предприятия, като ARP и KPS, в дружества в затруднено положение, при които не може да се очаква възвръщаемост по време на вливането, се считат за безвъзмездни субсидии (47). За да се отстрани нарушението на конкуренцията, породено от капиталовата инжекция, корабостроителницата трябва да изплати пълната сума на влетия капитал.
(347)
В писмо от 3 ноември 2008 г. Полша се ангажира да изпълни настоящото решение, като продаде активите на корабостроителницата на пазарни цени чрез открита, прозрачна, безусловна и недискриминационна тръжна процедура (проведена в съответствие със специфичните условия, изложени за първи път в писмото на Комисията от 27 октомври 2008 г.), и да закрие SSN. Всички искове за възстановяване на държавна помощ в съответствие с настоящото решение трябва да бъдат незабавно регистрирани от Полша в рамките на процедурата по ликвидация на SSN. С писмо от 6 ноември 2008 г. Комисията уведоми Полша, че ако тези условия бъдат спазени, продажбата на активите няма да включва нова помощ за купувача (купувачите) на активите на корабостроителницата и активите могат да се прехвърлят на купувача (купувачите) без каквито и да било задължения във връзка с възстановяването на неправомерна и несъвместима държавна помощ, предоставена на корабостроителницата в миналото, в съответствие с изискването да няма икономическа връзка между получателите на помощта и дейността на купувачите (48). Комисията ще следи отблизо дали условията, изложени в писмото на Комисията от 27 октомври 2008 г. и приети от полските органи, се спазват, за да оцени дали настоящото решение се изпълнява правилно.
(348)
Тези условия, с които Полша изрично се ангажира, са, както следва.
(349)
Активите (без пасивите) ще бъдат приватизирани чрез открита, прозрачна, недискриминационна и безусловна тръжна процедура. SSN, с всички оставащи активи и пасиви, ще бъде закрито.
(350)
Активите трябва да се продадат на пазарна цена (на участника, предложил най-високата цена). Активите трябва да се обявят за продажба отделно или на голям брой от малки пакети, определени по такъв начин, че да се увеличат до максимум постъпленията от продажбата. Такива пакети не трябва да се състоят от организирани части от предприятие или бизнес. При все това такова определяне на пакетите не е с цел да възпрепятства потенциалните купувачи да представят съвместна оферта за няколко актива/пакета.
(351)
Търгът трябва да бъде недискриминационен, което означава, че той трябва да гарантира, че продажбата е открита за всички категории потенциални купувачи без никаква дискриминация във връзка с целта на тяхната инвестиция.
(352)
Към търга не трябва да се поставят никакви условия (например запазване на заетост или дейност или поемане на съществуващи договори). Единственият критерий за избора на успешната оферта следва да бъде увеличаване до максимум на приходите в полза на кредиторите на корабостроителницата.
(353)
Държавните и частните кредитори на корабостроителницата, включително клиентите на корабостроителницата, следва да запазят същото подреждане и права по отношение на постъпленията от продажбата на активи, каквито биха имали при процедура по обявяване в несъстоятелност.
(354)
Не може да се предоставя нова държавна помощ в контекста на продажбата, независимо дали под формата на отписване или финансирано от държавата погасяване на публичноправни задължения, или частни кредитори, капиталови инжекции, заеми, гаранции или други мерки. Всякакви нови публични задължения, натрупани в този период, който е строго необходим за приключване на процедурата по продажбата, следва да бъдат възстановени от ликвидационните активи.
(355)
Продажбата трябва да бъде проведена от независим администратор, с права и задължения, подобни на тези на синдик. Трябва да бъде създадена структура, която позволява на кредиторите да осъществяват ефективен надзор на продажбата и да гарантира, че тя се провежда при пазарни условия и че се зачитат тяхното подреждане и права по отношение на постъпленията от продажбите. В допълнение Полша и Комисията ще назначат съвместно контролиращ управител със специалната задача да съдейства на Комисията при удостоверяване, че процесът на продажба и възстановяване на помощта се провежда в пълно съответствие с изискванията, посочени по-горе. За тази цел контролиращият управител ще представя редовни и подробни доклади на Комисията за всеки етап от процедурата.
(356)
Полша заяви, че трябва да предприеме законодателно действие, за да изпълни настоящото решение. Комисията признава, че поради това е осигурен по-дълъг период за изпълнение от обичайно определения период, с оглед също така на броя индивидуални мерки за държавна помощ, които настоящото решение касае, и техните различни форми и продължителност. Поради това Комисията отправя искане към Полша да изпълни настоящото решение в рамките на седем месеца от датата на уведомление за настоящото решение,
ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Държавната помощ, описана в съображения 187-201, която е била неправомерно предоставена на SSN от Полша в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО, е несъвместима с общия пазар.
Освен това всички гаранции по авансови плащания, предоставени на SSN от Полша в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО от 1 юли 2007 г. до датата на настоящото решение, са несъвместими с общия пазар.
Член 2
Що се отнася до заемите, получени от различни публични органи, описани в съображения 187-201, Полша възстановява помощ, равна на разликата, за периода между предоставянето и възстановяването на заема, между лихвения процент, действително платен от SSN, и лихвения процент, при който получателят би могъл да получи заема на пазара. В допълнение, ако някой от заемите не е бил погасен към момента на приемане на настоящото решение, той трябва незабавно да бъде възстановен.
Член 3
По отношение на гаранциите по авансови плащания, предоставени от KUKE, описани в съображения 187-201, Полша възстановява помощ, равна на разликата, за периода между предоставянето и изтичането на гаранцията, между премията за гаранция, платена от получателя, и премията за гаранция, при която получателят би могъл да получи гаранцията на пазара. В допълнение, ако някоя от тези гаранции е активна към момента на приемане на настоящото решение, тя трябва незабавно да бъде прекратена.
Член 4
Член 3 също така се прилага, mutatis mutandis, към всякакви гаранции по авансови плащания, предоставени на SSN от Полша в нарушение на член 88, параграф 3 от Договора за ЕО от 1 юли 2007 г. до момента на приемане на настоящото решение.
Член 5
По отношение на несъбраните задължения към различни публични органи, описани в съображения от 187 до 201, Полша възстановява помощ, равна на разликата, за периода между предоставянето на помощта и погасяването на публичното задължение, между лихвения процент, действително платен от SSN, и лихвения процент, при който получателят би могъл да получи отлагане на матуритета на неговите задължения от кредитор в условията на пазарна икономика. В допълнение, всякакви неизплатени публични задължения незабавно се погасяват.
Член 6
По отношение на капиталовите инжекции от различни публични органи, описани в съображения 187-201, Полша възстановява помощ, равна на пълната сума на влетия капитал.
Член 7
1. Полша възстановява помощта от получателя, както е описано в членове 2-6. Помощта се възстановява в съответствие с насоките, разяснени в съображения 334-347.
2. Сумите, които следва да се възстановят, включват лихви от датата, на която са били предоставени на разположение на SSN, до датата на действителното им възстановяване.
3. Лихвата се изчислява с натрупване в съответствие с глава V от Регламент (ЕО) № 794/2004 на Комисията (49) и Регламент (ЕО) № 271/2008 на Комисията за изменение на Регламент (ЕО) № 794/2004 г. (50)
4. Полша анулира всички останали изплащания на помощта, посочена в член 1, считано от датата на уведомяване за настоящото решение.
Член 8
1. Възстановяването на помощта, посочена в член 1, се извършва незабавно и ефективно.
2. Полша гарантира изпълнението на настоящото решение в срок седем месеца след датата на уведомяване за настоящото решение.
Член 9
1. В срок два месеца от датата на уведомяване за настоящото решение Полша предоставя на Комисията следната информация:
а)
общата сума (главница и лихва по възстановяване), която следва да се възстанови от получателя;
б)
подробно описание на предприетите и планирани мерки за изпълнение на настоящото решение;
в)
документи, доказващи, че на получателя е наредено да възстанови помощта;
г)
доказателство, че всички активни гаранции по авансови плащания са били прекратени.
2. Полша уведомява Комисията относно последващи национални мерки, предприети за изпълнение на настоящото решение, до окончателното възстановяване на помощта, посочена в член 1.
При поискване от Комисията Полша незабавно предоставя информация за предприетите и планирани мерки за изпълнение на настоящото решение.
Освен това тя предоставя подробна информация за размера на помощта и лихвите, които са вече възстановени от получателя.
Адресат на настоящото решение е Полша.
Съставено в Брюксел на 6 ноември 2008 година.
KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 6 päivänä marraskuuta 2008,
valtiontuesta C 19/05 (ex N 203/05), jonka Puola on myöntänyt Szczecinin telakalle
(tiedoksiannettu numerolla K(2008) 6770)
(Ainoastaan puolankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2010/3/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen määräysten mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
1. MENETTELY
(1)
Liittymissopimuksen liitteessä IV olevassa 3 kohdassa tarkoitettua siirtymävaiheen järjestelyä koskevien määräysten mukaisesti Puolan viranomaiset ilmoittivat 27 päivänä huhtikuuta 2004 päivätyllä ja 28 päivänä huhtikuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä rakenneuudistustuesta Stocznia Szczecińska Nowa Sp. z o.o. -nimiselle yritykselle, jäljempänä ’Szczecinin telakka’. Asia kirjattiin komissiossa numerolla PL 31/2004.
(2)
Komissio pyysi 19 päivänä toukokuuta 2004 päivätyllä kirjeellä Puolan viranomaisia toimittamaan eräät puuttuvat tiedot. Tiedot toimitettiin 16 päivänä kesäkuuta 2004. Komissio pyysi lisätietoja 12 päivänä elokuuta 2004, 18 päivänä marraskuuta 2004 ja 4 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyillä kirjeillä. Puolan viranomaiset vastasivat kirjeillä, jotka on päivätty 24 päivänä syyskuuta 2004 (kirjattu saapuneeksi samana päivänä), 28 päivänä tammikuuta 2005 (kirjattu saapuneeksi 2 päivänä helmikuuta 2005), 30 päivänä maaliskuuta 2005 (kirjattu saapuneeksi 1 päivänä huhtikuuta 2005) ja 18 päivänä huhtikuuta 2005 (kirjattu saapuneeksi 20 päivänä huhtikuuta 2005). Puolan viranomaisten kanssa järjestettiin kokoukset 9 päivänä marraskuuta 2004, 17 päivänä marraskuuta 2004 ja 3 päivänä maaliskuuta 2005.
(3)
Puolan viranomaiset ilmoittivat 22 päivänä huhtikuuta 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä hyväksyvänsä sen, että komissio pitää myös asiasta PL 31/2004 27 päivänä huhtikuuta 2004 tehtyä ilmoitusta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettuna ilmoituksena kaikkien uudeksi tueksi katsottujen toimenpiteiden osalta. Asialle annettiin uusi numero: N 203/2005.
(4)
Komissio päätti 1 päivänä kesäkuuta 2005 aloittaa Puolan viranomaisten ilmoittaman, Szczecinin telakalle myönnetyn tuen osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. Päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (2), ja Puolan viranomaisia ja muita asianomaisia on kehotettu esittämään sitä koskevat huomautuksensa.
(5)
Puolan viranomaiset ilmoittivat 24 päivänä kesäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, että päätös sisälsi luottamuksellisia tietoja, ja pyysivät niiden poistamista päätöksen julkisesta toisinnosta. Komissio vastasi 15 päivänä heinäkuuta 2005 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset pyysivät lisäaikaa menettelyn aloittamisesta tehtyä päätöstä koskevien huomautusten esittämiselle kirjeillä, jotka on päivätty 30 päivänä kesäkuuta 2005 (kirjattu saapuneeksi 1 päivänä heinäkuuta 2005), 26 päivänä heinäkuuta 2005 (kirjattu saapuneeksi 27 päivänä heinäkuuta 2005) ja 30 päivänä elokuuta 2005 (kirjattu saapuneeksi 1 päivänä syyskuuta 2005). Komissio vastasi pyyntöihin 12 päivänä heinäkuuta, 2 päivänä elokuuta ja 9 päivänä syyskuuta 2005. Puolan viranomaiset toimittivat huomautuksensa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevasta päätöksestä 4 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 7 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Samalla ne esittivät rakenneuudistussuunnitelman vuosiksi 2002-2004. Suunnitelma oli laadittu joulukuussa 2002, mutta sitä muutettiin lokakuussa 2003, minkä vuoksi sitä kutsutaan jäljempänä ’vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelmaksi’. Szczecinin telakan oikeudellinen edustaja ilmoitti lokakuun 10 päivänä 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että telakan kannanotto ja huomautukset sisältyivät Puolan viranomaisten toimittamaan kirjeeseen.
(6)
Huomautuksia ovat toimittaneet seuraavat asianomaiset: Związek Pracodawców Forum Okrętowe (Puolan merenkulkualan työnantajajärjestö) 6 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, Towimor S.A. 6 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, H. Cegielski - Poznań S.A. 6 päivänä lokakuuta 2005 kirjatulla ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, Spliethoff’s Bevrachtingskantoor B.V. 6 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, Peter Dohle Shiffahrts-KG 5 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 6 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, Odjefjell ASA 6 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 11 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, Szczecinin telakan ammattiliitot (Solidarność, Solidarność 80 ja Stoczniowiec) 7 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 10 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, Szczecinin kaupunginjohtaja 5 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 11 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, Lubmor Sp. z o.o. 6 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja 11 päivänä lokakuuta 2005 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, Business Club Szczecin 12 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio toimitti huomautukset Puolan viranomaisille 27 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, johon Puolan viranomaiset vastasivat 21 päivänä marraskuuta 2005 päivätyllä kirjeellä.
(7)
Komissio pyysi ulkopuolista konsulttia arvioimaan vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelman. Konsultti esitti raporttinsa komissiolle maaliskuussa 2006.
(8)
Komissio pyysi 13 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Puolan viranomaisilta lisätietoja Szczecinin telakan rakenneuudistuksesta. Puolan viranomaiset toimittivat tiedot 20 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin vastaanotetuksi komissiossa samana päivänä. Puolan viranomaiset ja komission edustajat pitivät kokouksen 22 päivänä helmikuuta 2006. Kokouksen jälkeen komissio pyysi Puolan viranomaisilta jälleen lisätietoja 8 päivänä maaliskuuta 2006, 30 päivänä maaliskuuta 2006, 12 päivänä huhtikuuta 2006 ja 28 päivänä huhtikuuta 2006 päivätyillä kirjeillä. Puolan viranomaiset vastasivat kirjeillä, jotka on päivätty 13 päivänä maaliskuuta 2006 (kirjattu saapuneeksi samana päivänä), 29 päivänä maaliskuuta 2006 (kirjattu saapuneeksi 30 päivänä maaliskuuta 2006), 6 päivänä huhtikuuta 2006 (kirjattu saapuneeksi 10 päivänä huhtikuuta 2006), 19 päivänä huhtikuuta 2006 (kirjattu saapuneeksi 20 päivänä huhtikuuta 2006) ja 26 päivänä toukokuuta 2006 (kirjattu saapuneeksi 30 päivänä toukokuuta 2006). Telakan neuvonantaja toimitti 23 päivänä kesäkuuta 2006 päivätyllä ja 26 päivänä kesäkuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä komissiolle tarkasteltavaksi Szczecinin telakan rakenneuudistussuunnitelman vuosiksi 2006-2011 (Plan rozwoju Stoczni Szczecińskiej Nowa Sp. z o.o. na lata 2006-2011).
(9)
Puolan viranomaiset ja telakan edustajat tapasivat komission yksiköt 12 päivänä heinäkuuta 2006. Puolan viranomaiset toimittivat tietoja Szczecinin telakan rakenneuudistuksesta 13 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyllä ja 17 päivänä heinäkuuta 2006 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi 17 heinäkuuta 2006 päivätyllä kirjeellä Puolan viranomaisia toimittamaan eräät puuttuvat tiedot. Puolan viranomaiset toimittivat tiedot 1 päivänä syyskuuta 2006 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin vastaanotetuksi komissiossa samana päivänä. Puolan viranomaiset esittivät 4 päivänä syyskuuta 2006 Szczecinin telakan tarkistetun rakenneuudistussuunnitelman vuosiksi 2006-2011, jäljempänä ’vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma’.
(10)
Puolan viranomaiset toimittivat asiaa koskevia lisätietoja kirjeillä, jotka oli päivätty 26 päivänä syyskuuta 2006 (kirjattu saapuneeksi 27 päivänä syyskuuta 2006) ja 21 päivänä marraskuuta 2006 (kirjattu saapuneeksi 27 päivänä marraskuuta 2006).
(11)
Komissaari Neelie Kroes ja Puolan talousministeri Piotr Woźniak tapasivat 7 päivänä joulukuuta 2006. Ministeri Woźniak totesi, että Puola oli päättänyt aloittaa uudelleen Szczecinin telakan yksityistämisen avoimen ja läpinäkyvän menettelyn avulla. Menettely oli tarkoitus saattaa päätökseen kesäkuuhun 2007 mennessä. Puolan viranomaiset vahvistivat tämän 27 päivänä joulukuuta 2006 päivätyssä ja 4 päivänä tammikuuta 2007 saapuneeksi kirjatussa kirjeessä viittaamalla Puolan tasavallan hallituksen 19 päivänä joulukuuta 2006 tekemään päätökseen, jolla vahvistetaan telakkateollisuuden tilannetta käsittelevä asiakirja Informacje o sytuacji w przemyśle stoczniowym. Puolan viranomaiset pyysivät komissiota käsittelemään kysymystä vastasuoritteista. Komission yksiköt ja ulkopuolinen konsultti kävivät telakalla 18 päivänä joulukuuta 2006 selvittääkseen vastasuoritteiden määrittämistä varten tarvittavat tosiseikat ja tiedot. Ulkopuolinen konsultti esitti telakan nykyistä tuotantokapasiteettia koskevan raporttinsa 16 päivänä tammikuuta 2007.
(12)
Vastauksena 27 päivänä joulukuuta 2006 päivättyyn kirjeeseen komissio lähetti 29 päivänä tammikuuta 2007 päivätyn kirjeen, jossa se muun muassa pyysi Puolan viranomaisia esittämään ehdotuksensa Szczecinin telakan vastasuoritteista helmikuun 2007 loppuun mennessä.
(13)
Puolan viranomaiset esittivät lisätietoja Szczecinin telakan yksityistämisestä ja vastasuoritteita koskevan ehdotuksensa 28 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Puolan viranomaiset ehdottivat, että yksi telakan kolmesta rakennusalustasta suljettaisiin maaliskuusta 2010 alkaen.
(14)
Tältä pohjalta pidettiin 15 päivänä maaliskuuta 2007 komission yksiköiden, Puolan viranomaisten ja telakan edustajien kesken tekninen kokous, jossa käsiteltiin pääasiallisesti vastasuoritteita, mutta myös telakan yksityistämishankkeen etenemistä. Komissio ja Puolan viranomaiset sopivat, että komissio neuvottelisi teknisistä kysymyksistä suoraan Szczecinin telakan kanssa kerätäkseen Puolan ehdottamien vastasuoritteiden arviointia varten tarvittavat tiedot.
(15)
Kokouksen jälkeen komissio pyysi Szczecinin telakalta erilaisia tietoja 29 päivänä maaliskuuta 2007, 27 päivänä huhtikuuta 2007 ja 30 päivänä toukokuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. Telakka toimitti vastaukset kirjeillä, jotka on päivätty 18 päivänä huhtikuuta 2007 (kirjattu saapuneeksi 27 päivänä huhtikuuta 2007), 8 päivänä toukokuuta 2007 (kirjattu saapuneeksi 10 päivänä toukokuuta 2007) ja 4 päivänä kesäkuuta 2007 (kirjattu saapuneeksi 5 päivänä kesäkuuta 2007). Puolan viranomaiset ja telakan edustajat tapasivat komission yksiköt 8 päivänä kesäkuuta 2007. Szczecinin telakka toimitti lisätietoja 15 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi samana päivänä.
(16)
Komissio ilmoitti Puolan viranomaisille 31 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, että se voisi tietyin edellytyksin alustavasti katsoa Wulkan 1 -rakennusalustan sulkemisen riittäväksi vastasuoritteeksi. Puolan viranomaiset vahvistivat 24 päivänä elokuuta 2007 päivätyllä ja 28 päivänä elokuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä aikovansa rajoittaa telakan tuotantokapasiteettia komission kirjeessä määritellyllä tavalla.
(17)
Puolan viranomaiset toimittivat tietoja Szczecinin telakan yksityistämisestä ja rakenneuudistuksesta 5 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä ja 9 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä ja 11 päivänä tammikuuta saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio vastasi 29 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset sitoutuivat 28 päivänä helmikuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä valitsemaan telakalle sijoittajan ja allekirjoittamaan yksityistämissopimuksen kesäkuun 2007 loppuun mennessä.
(18)
Komissio pyysi lisätietoja Szczecinin telakan yksityistämisestä 29 päivänä toukokuuta 2007, 28 päivänä kesäkuuta 2007 ja 30 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. Puolan viranomaiset vastasivat pyyntöön 1 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä ja 4 päivänä kesäkuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, johon sisältyi luettelo yrityksistä, joille oli lähetetty pyyntö esittää Szczecinin telakkaa koskevia ostotarjouksia. Lisätietoja toimitettiin 25 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla ja 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(19)
Puolan viranomaiset toimittivat telakkaa koskevan esitteen alustavan luonnoksen 1 päivänä elokuuta 2007 päivätyllä ja 6 päivänä elokuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio toimitti esitettä koskevat huomautuksensa 13 päivänä elokuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 21 päivänä elokuuta 2007 päivätyllä ja 27 päivänä elokuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että telakan taloudellinen tilanne oli huomattavasti heikentynyt, minkä vuoksi telakan julkiset omistajat suunnittelivat sen pääomapohjan vahvistamista. Puolan viranomaiset ilmoittivat samalla, että esitettä päivitetään vastaavasti.
(20)
Komissio pyysi asiasta lisätietoja 4 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset vastasivat 7 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä ja 10 päivänä syyskuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 11 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, joka sisälsi esitteen uuden version ja ilmoituksen siitä, että tarjouspyyntö oli lähetetty 221 potentiaaliselle sijoittajalle.
(21)
Komissio pyysi lisätietoja 12 päivänä syyskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Komissio esitti huomautuksensa esitteestä ja pyysi lisäselvityksiä 14 päivänä syyskuuta 2007 ja 3 päivänä lokakuuta 2007 päivätyillä kirjeillä. Puolan viranomaiset vastasivat 12 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä ja 16 päivänä lokakuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että kuusi potentiaalista sijoittajaa oli pyytänyt telakan esitettä. Puolan viranomaiset toimittivat 23 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä yksityistämishankkeen päivitetyn aikataulun, jonka mukaan neuvottelut potentiaalisten sijoittajien kanssa aloitettaisiin tammikuussa 2008.
(22)
Komissio pyysi 30 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, että telakan uuden omistajan laatiman rakenneuudistussuunnitelman luonnos toimitettaisiin sille helmikuun 2008 loppuun mennessä. Puolan viranomaiset toimittivat lisätietoja yksityistämisestä 11 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä ja 13 päivänä joulukuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä sekä 19 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä ja 20 päivänä joulukuuta 2007 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 21 päivänä joulukuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että ainoan sitovan ostotarjouksen Szczecinin telakan osakkeista oli esittänyt Amber Sp. z o.o. -niminen yritys (joka on kokonaan Złomrex-nimisen puolalaisen teräksentoimittajayrityksen määräysvallassa), jäljempänä ’Amber’.
(23)
Puolan viranomaiset ja komissio pitivät kokouksen 10 päivänä tammikuuta 2008. Kokouksen jälkeen komissio pyysi Puolan viranomaisilta lisätietoja yksityistämishankkeesta 17 päivänä tammikuuta 2008, 30 päivänä tammikuuta 2008, 28 päivänä helmikuuta 2008, 18 päivänä maaliskuuta 2008 ja 2 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyillä kirjeillä. Puolan viranomaiset vastasivat komission kysymyksiin kirjeillä, jotka on päivätty 23 päivänä tammikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 24 päivänä tammikuuta 2008), 25 päivänä tammikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 28 päivänä tammikuuta 2008) ja 30 päivänä tammikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 31 päivänä tammikuuta 2008). Puolan viranomaiset toimittivat jäljennöksen Amberin tekemästä sitovasta tarjouksesta 8 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(24)
Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 14 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä ja 19 päivänä helmikuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että telakan yksityistämistä ei voitaisi saattaa päätökseen määräaikaan eli helmikuun 2008 loppuun mennessä. Sen sijaan Puolan viranomaiset sitoutuivat saattamaan yksityistämisen päätökseen ja hyväksymään rakenneuudistussuunnitelman vuoden 2008 kesään mennessä.
(25)
Puolan viranomaiset toimittivat 29 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä ja 3 päivänä maaliskuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kaksi Amberin laatimaa asiakirjaa: ”Lisäselvityksiä, luonnos rakenneuudistussuunnitelmaksi ja Szczecinin telakan ostoon liittyvät Amberin sitoumukset” (29 päivältä helmikuuta 2008) ja ”Alustava luonnos Szczecinin telakan rakenneuudistussuunnitelmaksi sekä vuosia 2008-2012 koskeva Szczecinin telakan liiketoimintasuunnitelma, jossa otetaan huomioon telakalla suoritetun due diligence -tarkastuksen yhteydessä saadut tiedot”.
(26)
Puolan viranomaiset ilmoittivat 28 päivänä maaliskuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että Amberille myönnettyä yksinoikeutta neuvotteluihin oli jatkettu 15 päivään huhtikuuta 2008. Puolan viranomaisten pyynnöstä, joka esitettiin 4 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä ja 7 päivänä huhtikuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, niiden sekä Szczecinin telakan, Amberin ja komission yksiköiden edustajien kesken järjestettiin kokous 10 päivänä huhtikuuta 2008.
(27)
Amberin neuvonantaja toimitti telakan alustavan rahoitussuunnitelman 9 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä sähköpostilla, joka kirjattiin vastaanotetuksi 24 päivänä huhtikuuta 2008. Lisäksi Amber toimitti 10 päivänä huhtikuuta 2008 pidetyssä kokouksessa tietoja, jotka kirjattiin vastaanotetuiksi 18 päivänä huhtikuuta 2008.
(28)
Puolan viranomaiset toimittivat tietoja Amberin kanssa käytyjen neuvottelujen edistymisestä kirjeillä, jotka on päivätty 7 päivänä huhtikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 18 päivänä huhtikuuta 2008), 23 päivänä huhtikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi samana päivänä), 25 päivänä huhtikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi samana päivänä), 28 päivänä huhtikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 29 päivänä huhtikuuta 2008) ja 29 päivänä huhtikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 5 päivänä toukokuuta 2008). Komissio pyysi lisätietoja 30 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset ja komissio pitivät kokouksen 8 päivänä toukokuuta 2008.
(29)
Komissio esitti huomautuksia yksityistämisen edistymisestä 21 päivänä huhtikuuta 2008 ja 30 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyissä kirjeissä.
(30)
Lopulta Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 12 päivänä toukokuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että Amber oli vetäytynyt yksityistämishankkeesta.
(31)
Samalla Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle pyrkivänsä käynnistämään yksityistämisprosessin uudelleen niin, että yksityistämissopimukset voitaisiin allekirjoittaa marraskuun 2008 loppuun mennessä. Kesäkuun 3 päivästä 2008 alkaen Puolan viranomaiset toimittivat komissiolle päivittäin tiedot uudelleen aloitetun yksityistämishankkeen osapuolten toteuttamista toimista. Komissio ja Puolan viranomaiset pitivät kokouksen 13 päivänä kesäkuuta 2008.
(32)
Komission yksiköt järjestivät Puolan viranomaisten pyynnöstä 20 päivänä kesäkuuta 2008 kokouksen, johon osallistuivat komission yksiköt, Puolan viranomaiset ja Ulstein-niminen norjalainen yritys, ja 24 päivänä kesäkuuta 2008 kokouksen, johon osallistuivat komission yksiköt, Puolan viranomaiset ja Mostostal Chojnice -niminen puolalainen yritys. Yritykset esiteltiin komissiolle Szczecinin telakan potentiaalisina ostajina. Puolan viranomaiset esittivät komissiolle 26 päivänä kesäkuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Mostostal Chojnicen laatiman Szczecinin telakan rakenneuudistussuunnitelman. Lisätietoja toimitettiin 7 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä ja 8 päivänä heinäkuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä.
(33)
Puolan viranomaiset lupasivat 14 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyssä kirjeessä esittää komissiolle täydellisen rakenneuudistussuunnitelman 12 päivään syyskuuta 2008 mennessä.
(34)
Komissio esitti 16 päivänä heinäkuuta 2008 muodollisen tutkintamenettelyn lopettamista koskevan päätösluonnoksen yhteydessä asiaa koskevan alustavan arvion ja päätelmät, joiden mukaan Szczecinin telakalle myönnetty valtiontuki ei sovellu yhteismarkkinoille, vaan se on perittävä takaisin. Komissio päätti kuitenkin lykätä päätöksen tekemistä Puolan viranomaisten 14 päivänä heinäkuuta 2008 lähettämän kirjeen perusteella voidakseen arvioida, muuttaisiko uusi rakenneuudistussuunnitelma (joka Puolan viranomaisten oli määrä toimittaa 12 päivään syyskuuta 2008 mennessä) tilannetta merkittävästi ja voitaisiinko tuen sen perusteella katsoa soveltuvan yhteismarkkinoille.
(35)
Tämän jälkeen Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle yksityistämishankkeen etenemisestä viikoittain (28 päivänä heinäkuuta, 4 päivänä elokuuta, 12 päivänä elokuuta, 21 päivänä elokuuta, 25 päivänä elokuuta, 1 päivänä syyskuuta, 8 päivänä syyskuuta, 16 päivänä syyskuuta ja 23 päivänä syyskuuta 2008 päivätyt kirjeet, jotka kirjattiin saapuneiksi samoina päivinä).
(36)
Puolan viranomaiset ehdottivat 18 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä ja 21 päivänä heinäkuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että komission yksiköitä pyydettäisiin kommentoimaan rakenneuudistussuunnitelmaa, jotta siitä voitaisiin niiden esittämien huomioiden perusteella laatia lopullinen versio. Komissio hyväksyi kuulemiskierroksen aikataulun 31 päivänä heinäkuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.
(37)
Szczecinin telakan rakenneuudistussuunnitelman epävirallinen luonnos toimitettiin komissiolle kuitenkin vasta 3 päivänä syyskuuta 2008. Tämän jälkeen pidettiin 4 päivänä syyskuuta 2008 ensimmäinen kokous Puolan viranomaisten ja komission kesken Mostostalin edustajien läsnä ollessa. Komissio sai suunnitelman tarkistetun version 8 päivänä syyskuuta 2008, ja 10 päivänä syyskuuta 2008 pidettiin seuraava kokous, jossa olivat mukana Puolan viranomaiset, Mostostal ja potentiaalinen yhteissijoittaja Ulstein.
(38)
Puolan viranomaiset esittivät 12 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Szczecinin telakan lopullisen rakenneuudistussuunnitelman, jonka Mostostal oli laatinut yhteistyössä norjalaisen Ulstein-telakan kanssa.
(39)
Puolan viranomaiset esittivät 16 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä ja 17 päivänä syyskuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä Szczecinin telakan yksityistämissopimuksen luonnoksen. Sopimuspuolet olivat Mostostal ja telakan julkisoikeudelliset omistajat eli Puolan teollisuuden kehittämisvirasto Agencja Rozwoju Przemysłu (ARP) ja Puolan telakoiden yhteenliittymä Korporacja Polskie Stocznie (KPS).
(40)
Ulstein ilmoitti komissiolle 22 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että se vetäytyy Szczecinin telakan yksityistämisprosessista ja ettei se aio osallistua myöskään telakan rakenneuudistukseen.
(41)
Mostostal ilmoitti komissiolle 22 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä ja 25 päivänä syyskuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä, että Ulsteinin päätöksen vuoksi Mostostal on valmis toteuttamaan Szczecinin telakan rakenneuudistussuunnitelman kokonaan itse. Puolan viranomaiset, komissio ja Mostostalin edustajat pitivät kokouksen 30 päivänä syyskuuta 2008.
(42)
Komissio ilmoitti Puolan viranomaisille tämän päätöksen täytäntöönpanoedellytykset 27 päivänä lokakuuta 2008 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset sitoutuivat noudattamaan kyseisiä edellytyksiä täysimääräisesti 3 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä ja 4 päivänä marraskuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio hyväksyi Puolan viranomaisten sitoumuksen 6 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.
(43)
Komissio pyysi 14 päivänä kesäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä Puolan viranomaisilta tietoja Szczecinin telakalle muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisen jälkeen myönnetystä valtiontuesta. Puolan viranomaiset vastasivat 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä ja samana päivänä saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio pyysi asiasta lisätietoja 13 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Puolan viranomaiset toimittivat tiedot 9 päivänä tammikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin vastaanotetuksi komissiossa samana päivänä. Puolan viranomaiset toimittivat lisätietoja telakalle myönnetystä valtiontuesta 9 päivänä tammikuuta 2008 päivätyllä ja 10 päivänä tammikuuta 2008 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle muista Szczecinin telakan hyväksi toteutetuista toimenpiteistä kirjeillä, jotka on päivätty 9 päivänä tammikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 10 päivänä tammikuuta 2008), 12 päivänä helmikuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 13 päivänä helmikuuta 2008), 26 päivänä kesäkuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi 27 päivänä kesäkuuta 2008) ja 12 päivänä syyskuuta 2008 (kirjattu saapuneeksi samana päivänä).
2. KUVAUS
2.1 YRITYS
(44)
Tuensaajayritys sijaitsee Länsi-Pommerin alueella Puolan luoteisosassa. Komissio katsoo, että kyseisellä alueella sijaitsevat yritykset ovat valtiontukisääntöjen nojalla oikeutettuja saamaan tukea sekä rakennerahastoista lähentymistavoitteen perusteella (3) että koheesiorahastosta (4). Yritykset voivat saada tukea erityisesti Länsi-Pommerin voivodikunnan alueellisesta toimenpideohjelmasta niiden painopisteiden nojalla, jotka koskevat pk-yrityksille myönnettävää tukea, innovaation ja teknologian siirron edistämistä (työpaikkojen luomiseksi pitkällä aikavälillä) ja yhteiskunnallisen ja koulutusinfrastruktuurin kehittämistä ammatillisen koulutuksen ja elinikäisen oppimisen edistämiseksi. Yritykset voivat saada tukea myös innovatiivista taloutta koskevasta toimenpideohjelmasta.
(45)
Szczecinin telakka perustettiin 25 päivänä kesäkuuta 2002 jatkamaan Stocznia Szczecińska Porta Holding S.A -nimisen yrityksen, jäljempänä ’SSPH’, ja sen suurimman tytäryhtiön Szczecinin telakan, jäljempänä ’SS’, toimintaa; nämä kaksi yritystä julistettiin konkurssiin 29 päivänä heinäkuuta 2002. Szczecinin telakka perustettiin ns. tyhjäksi rakenteeksi (empty shell), joka ei ollut vastuussa SSPH:n ja SS:n aiempaan toimintaan liittyvistä veloista.
(46)
Valtiollinen teollisuuden kehittämisrahasto ARP (Agencja Rozwoju Przemysłu) ja valtiokonttori ottivat uuden telakan haltuunsa. Tarkoituksena oli saattaa päätökseen telakan keskeneräinen tuotanto ja jatkaa toimintaa tarvittavan rakenneuudistuksen avulla. Muodollisesti aiempi telakkatoiminta siirrettiin vuonna 1989 perustetulle SSPH:n tytäryhtiölle nimeltä Allround Ship Services Sp. z o.o., jäljempänä ’ASS’. Kokonaan valtion omistuksessa ollut SSPH päätti itse asiassa jo vuonna 2001 vaikean taloudellisen tilanteen vuoksi keskittää telakkatoiminnan ASS:lle, koska sen katsottiin olevan SS:ää valmiimpi rakenneuudistuksen toteuttamiseen. ASS, joka alun perin oli ollut maalaustöitä hoitava pieni tytäryhtiö, teki tammikuussa 2002 SSPH:n kanssa puitesopimuksen alusten runkojen rakentamisesta ja vuokrasi sitä varten SSPH:n tuotantoresurssit. Muutama viikko ennen konkurssiin julistamista SSPH myi ASS:n ARP:lle 1 zlotyn hintaan. Tämän jälkeen ASS:n nimeksi tuli Stocznia Szczecińska Nowa eli tuensaaja, Szczecinin telakka.
(47)
SSPH:n ja SS:n omaisuutta ei tuolloin siirretty Szczecinin telakalle, vaan telakka vuokrasi sen konkurssipesän hoitajalta heinäkuuhun 2004 asti. Heinäkuun 20 päivänä 2004 Szczecinin telakka ja SSPH:n ja SS:n konkurssipesät allekirjoittivat sopimuksen, jonka nojalla kyseinen omaisuus siirtyi telakan haltuun. Szczecinin telakka ei ottanut haltuunsa SSPH:n ja SS:n velkoja, vaan ne jäivät näiden yritysten vastattavaksi konkurssimenettelyn yhteydessä. Szczecinin telakka otti hoitaakseen osan keskeneräisistä töistä ja teki niistä alusten omistajien kanssa uudet sopimukset.
(48)
SSPH:n ja SS:n työntekijät siirtyivät ASS:lle, mutta yritys vähensi työvoimaansa asteittain niin, että vuonna 2006 työntekijöitä oli enää 5 322, kun heitä vuonna 2001 työntekijöitä oli ollut 8 071. Vuonna 2007 työntekijöitä oli keskimäärin 4 700.
(49)
Telakan tuotanto kasvoi vuoden 2003 158 000 tasatusta bruttotonnista 213 000 tasattuun bruttotonniin vuonna 2005, mutta supistui vuonna 2006 jälleen 167 000 tasattuun bruttotonniin. Elokuussa 2007 tilaukset käsittivät 30 alusta, joiden kokonaisarvo oli 1 134 000 000 euroa. Tilauskantansa perusteella Szczecinin telakka on maailmassa 32. sijalla ja Euroopassa 6. sijalla.
(50)
Telakan tärkeimmät asiakkaat tulevat Saksasta, Alankomaista, Venäjältä ja Italiasta. Sen merkittävimpiä eurooppalaisia kilpailijoita ovat espanjalaiset, saksalaiset ja kroatialaiset telakat.
(51)
Tällä hetkellä Szczecinin telakan osakkeista 80 prosenttia on Korporacja Polskie Stocznie S.A:n, jäljempänä ’KPS’, määräysvallassa, ja 18 prosenttia kuuluu ARP:lle. Loput 2 prosenttia omistaa valtiokonttori. ARP on valtiokonttorin omistama ja kokonaan sen määräysvallassa oleva osakeyhtiö, joka on perustettu lainsäädännön nojalla. ARP hoitaa sille lainsäädännön nojalla osoitettuja tehtäviä muun muassa osallistumalla valtion omistamien yritysten omaisuuden rakenneuudistuksiin, hallinnoimalla valtiokonttorille kuuluvia omaisuuseriä ja osakkeita valtiollisten elinten nimissä ja myöntämällä lainoja ja takauksia valtiollisten yritysten rakenneuudistuksiin. ARP omistaa 100 prosenttia KPS:n osakkeista; KPS puolestaan on perustettu hoitamaan Puolan telakkayritysten rahoitusta.
(52)
Szczecinin telakka tuottaa erilaisia aluksia, muun muassa konttialuksia, kemikaalisäiliöaluksia, ro-ro-aluksia ja monikäyttöaluksia. Yksi prosentti yrityksen tuotannosta muodostuu alusten metallirakenteiden tuotannosta ja erilaisista laivanrakennusteollisuuden palveluista.
(53)
Szczecinin telakan tärkeimmät tuotantolinjat ovat kolme rakennusalustaa: Wulkan Nowy, Odra Nowa ja Wulkan 1.
(54)
Szczecinin telakka aloitti rakenneuudistuksen heti kun se oli perustettu vuonna 2002. Telakka laati vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelman, jonka sen osakkaat hyväksyivät 19 päivänä joulukuuta 2002 ja jota muutettiin lokakuussa 2003. Pääasiallisina syinä entisen Szczecinin telakan konkurssiin mainitaan teknologiaan liittyvät ongelmat, suunnitteluvirheet, alhainen tuottavuus, korkeat kustannukset sekä ulkoiset tekijät kuten Puolan zlotyn korkea vaihtokurssi ja kilpailu Aasian telakoiden kanssa. Nämä ongelmat johtivat tilanteeseen, jossa rahoitusmarkkinat eivät enää halunneet rahoittaa laivanrakennusta. Tämä puolestaan johti toimitusten viivästymiseen ja sitä kautta sakkojen ja velkojen kertymiseen.
(55)
Rakenneuudistus perustui strategiaan, jonka tavoitteena oli saavuttaa pysyvä kannattavuus keskittämällä tuotanto konttialusten markkinoille ja nostamalla telakka merkittäväksi kemikaalisäiliöalusten, ro-ro-alusten, con-ro-alusten ja erikoisalusten valmistajaksi. Rakenneuudistussuunnitelmassa mainitaan myös yhtenä mahdollisuutena strategisen sijoittajan löytäminen. Vuoden 2003 alkuperäistä rakenneuudistussuunnitelmaa oli muutettava yhteistyökumppanien taloudellisiin vaikeuksiin, työntekijöihin ja Szczecinin telakan toimintaan läheisesti liittyvien syiden vuoksi.
(56)
Szczecinin telakan taloudellinen tilanne heikkeni vähitellen huomattavasti.
Taulukko 1
Szczecinin telakan tuotanto
Milj. zlotya
2002
2003
2004
2005
2006
30.9.2007
Liikevaihto
424,88
1 114,44
1 303,46
1 416,04
1 199,38
655,87
Liikevoitto
-6,16
-39,64
- 119,80
-11,44
- 194,24
- 134,36
Oma pääoma
65,01
62,01
112,83
247,96
149,43
81,96
Lähde: Vuoden 2006 esite, jonka Puolan viranomaiset toimittivat 12 päivänä lokakuuta 2007, ja ”Vuosiksi 2008-2012 laadittu Szczecinin telakan liiketoimintasuunnitelma, jossa otetaan huomioon telakalla suoritetun due diligence -tarkastuksen yhteydessä saadut tiedot”, toimitettu 29 päivänä helmikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.
(57)
Taloudellisen tilanteen heikkenemistä edistivät ulkoiset tekijät, kuten dollarin arvon aleneminen (telakan tulot) ja zlotyn arvon nousu (telakan kustannukset), teräksen hinnan nousu ja laivanrakennuksen rahoituksen vaikeutuminen SSPH:n konkurssiin julistamisen jälkeen. Sisäisten syiden osalta on todettu, että telakan tuotantoresurssit olivat erittäin huonossa kunnossa ja vaativat kipeästi modernisointia. Vuodesta 2006 lähtien telakalla on ollut suuria työvoimaan liittyviä ongelmia: poissaoloja on paljon, työntekijöiden vaihtuvuus on suuri ja ammattitaitoisia työntekijöitä siirtyy parempien ansioiden perässä muille telakoille, erityisesti Saksaan ja Norjaan.
2.2 PÄÄTÖS ALOITTAA EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOHDASSA TARKOITETTU MENETTELY
(58)
Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään komissio katsoi alustavasti, että sille liittymissopimuksen liitteessä IV olevan 3 kohdan nojalla ilmoitetut toimenpiteet ovat uutta tukea, koska niitä ei ollut myönnetty ennen liittymistä. Toimenpiteet on lueteltu kyseisen päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa.
(59)
Komissio myös päätti, että tietyt muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen liitteessä olevassa A kohdassa luetellut toimenpiteet oli toteutettu Szczecinin telakan hyväksi jo ennen 1 päivää toukokuuta 2004 ja ettei niitä ole sovellettu liittymisen jälkeen liittymissopimuksen liitteessä IV olevassa 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla, minkä vuoksi niitä ei tarkastella EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn yhteydessä. Kyseisiä toimenpiteitä ei sen vuoksi käsitellä tässä päätöksessä. Ne on kuitenkin otettava huomioon, kun arvioidaan liittymisen jälkeen myönnettyjen toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille.
(60)
Yhteenvetona voidaan todeta, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen liitteessä B luetelluista toimenpiteistä ei komission näkemyksen mukaan ollut tehty oikeudellisesti sitovaa päätöstä ennen liittymistä, vaikka se myöntääkin, että tällaisen päätöksen valmistelu oli jo aloitettu.
(61)
Ensimmäinen näistä toimenpiteistä oli ARP:n toteuttama telakan pääomapohjan vahvistaminen. Vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelman mukaan telakan pääomaa oli tarkoitus korottaa 241 752 900 zlotylla, mutta tästä määrästä vain osa (180 000 000 zlotya) toteutettiin ennen Puolan liittymistä Euroopan unioniin. ARP ei pystynyt toteuttamaan 241 752 000 zlotyn pääomankorotusta kokonaisuudessaan budjettisyistä. Puolan viranomaisten mukaan päätös pääomankorotuksen jäljelle jääneen osuuden (61 752 621 zlotya) toteuttamisesta tehtiin 21 päivänä joulukuuta 2004.
(62)
Toinen ja kolmas tukitoimenpide muodostuivat ARP:n myöntämistä suoritusvakuuksista (kumpikin vastasi 1 935 000 zlotyn tukea). Vakuudet liittyivät aluksiin, joiden rakentamisesta oli tehty sopimukset vuonna 2002. Seuraaville aluksille oli tarkoitus myöntää vakuudet heti kun aiemmat alukset olisi toimitettu. Esimerkiksi aluksille nro 7 ja 8 olisi myönnetty vakuudet sen jälkeen kun alukset nro 4 ja 5 olisi toimitettu (vuonna 2005).
(63)
Viimeiset tukitoimenpiteet, joita saatavilla olevien tietojen mukaan ei myönnetty ennen liittymistä, olivat Szczecinin kaupungin Szczecinin telakalle myöntämät kiinteistöveron mitätöinnit ja lykkäykset. Toimenpiteiden yhteenlaskettu arvo oli 12 500 000 zlotya. Puolan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella (5) telakalle ei ole myönnetty tällaisia toimenpiteitä tähän päivään mennessä.
(64)
Komissio päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn jäljempänä esitettävistä syistä, joiden perusteella se suhtautui epäilevästi rakenneuudistustuen soveltuvuuteen yhteismarkkinoille.
(65)
Komissio suhtautui epäilevästi ensinnäkin siihen, oliko Szczecinin telakka oikeutettu saamaan rakenneuudistustukea. Yritys oli ilmeisesti perustettu, jotta se voisi ottaa hoitaakseen konkurssiin julistetun edeltäjänsä toiminnan, mutta se ei kuitenkaan ottanut vastuulleen edeltäjänsä velkoja. Tämän vuoksi komissio katsoi, että Szczecinin telakka oli ns. uusi yritys sovellettavissa yhteisön suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä.
(66)
Toiseksi komissio suhtautui epäilevästi siihen, voitaisiinko Szczecinin telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuus palauttaa jo toteutettujen ja edelleen vireillä olevien rakenneuudistustoimien avulla. Telakan aloittaman rakenneuudistuksen avulla pyrittiin lähinnä turvaamaan tuotannon jatkuminen vähentämällä yrityksen velkoja ja parantamalla sen maksuvalmiutta. Varsinaisten rakenneuudistustoimien väitettyihin kustannuksiin sisältyi tuotantoresurssien hankinta SSPH:n ja SS:n konkurssipesän hoitajalta. Komissio totesi, että tuotannon suunniteltu taso on vielä rakenneuudistuskauden jälkeenkin suhteellisen alhainen kilpaileviin eurooppalaisiin telakoihin verrattuna.
(67)
Kolmanneksi komissio suhtautui saamiensa tietojen perusteella epäilevästi siihen, toteuttaisiko telakka riittävät vastasuoritteet, koska käytännössä telakan tuotantokapasiteettia ei supistettu.
(68)
Neljänneksi komissio suhtautui epäilevästi siihen, voitaisiinko kaikki väitetyt rakenneuudistuskustannukset, esimerkiksi tuotanto-omaisuuden hankintakustannukset, hyväksyä varsinaiseen rakenneuudistukseen liittyviksi.
(69)
Komissio suhtautui epäilevästi myös siihen, oliko tuensaajan oma panos eli sen omista varoista ja ulkoisista rahoituslähteistä markkinaehdoin saaduista varoista muodostuva osuus rakenneuudistussuunnitelman toteuttamisesta riittävä. Komissio epäili erityisesti, voitaisiinko kertyneen voiton käyttöä pitää omana rahoitusosuutena. Lisäksi komissio huomautti, että 78 prosenttia väitetystä omasta rahoitusosuudesta muodostui laivanvarustajien etumaksuista, joilla oli Puolan vientiluottolaitoksen KUKEn myöntämä takaus. Ottaen huomioon, että Szczecinin telakka on taloudellisissa vaikeuksissa oleva yritys, komissio suhtautui epäilevästi siihen, perustuiko takauksista peritty takausmaksu todellisiin riskeihin ja olivatko KUKEn vaatimat takeet riittävät, eli oliko esitetty oma rahoitusosuus todella vapaa valtiontuesta.
2.3 ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
2.3.1 PUOLAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
(70)
Kun komissio oli julkaissut muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksensä, Puolan viranomaiset toimittivat sitä koskevat huomautuksensa. Tuensaaja ei esittänyt omia huomautuksia, vaan yhtyi Puolan hallituksen kantaan.
(71)
Puolan viranomaiset nostivat esiin useita ongelmakohtia. Tärkein kiistakysymys koski sen määrittämistä, oliko tietyt tukitoimenpiteet toteutettu ennen kuin Puola liittyi Euroopan unioniin 1 päivänä toukokuuta 2004 ja oliko niiden soveltaminen lopetettu liittymisen jälkeen. Komissiolla ei ole toimivaltaa tarkastella tällaisia toimenpiteitä, vaan se voi arvioida ainoastaan toimenpiteitä, joita ei ole myönnetty ennen liittymistä, joko ilmoitettuna tai sääntöjenvastaisena tukena EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 artiklassa määrätyn menettelyn mukaisesti.
(72)
Puolan viranomaiset eivät olleet komission kanssa samaa mieltä siitä, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa mainitut toimenpiteet olisivat uutta tukea. Puolan viranomaiset vakuuttivat, että kaikki kyseisessä taulukossa mainitut toimenpiteet oli myönnetty ennen Puolan liittymistä Euroopan unioniin ja että Szczecinin telakalle ei ollut tarkoitus myöntää eikä sille ollut myönnetty uutta tukea.
(73)
Puolan viranomaiset toteavat ensinnäkin, että Szczecinin telakalla oli oikeutetut edellytykset olettaa, että vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelman mukainen tuki oli valtiontukisäännösten mukaista. Puolan viranomaiset perustavat väitteensä erityisesti asiakirjoihin ”Puolan telakkateollisuuden tilanne, ehdotuksia toimintalinjoiksi ja alan tukimekanismeiksi” (Sytuacja w polskim przemyśle stoczniowym, proponowane kierunki działań i mechanizmy wspierania tego sektora, ministerineuvosto hyväksynyt 16 päivänä heinäkuuta 2002) ja ”Valtion myöntämiä takauksia koskeva keskipitkän aikavälin strategia vuoteen 2010 saakka” (Średniookresowa strategia udzielania gwarancji i poręczeń Skarbu Państwa do 2010 roku, ministerineuvosto hyväksynyt 10 päivänä kesäkuuta 2003). Puolan viranomaiset toteavat, että nämä ja muut vastaavat keskus-, alue- ja kuntaviranomaisten toimet olivat osa laajaa telakkateollisuuden pelastamisohjelmaa.
(74)
Toiseksi Puolan viranomaiset huomauttavat, että vaatiessaan ”oikeudellisesti sitovan asiakirjan” esittämistä komissio soveltaa yhteisön oikeuden mukaisia kriteerejä ennen liittymistä tapahtuneisiin tosiseikkoihin ja kansalliseen oikeuteen. Puolan viranomaiset vakuuttavat, että ennen liittymistä sovellettiin Puolan valtiontukilainsäädäntöä, jossa ”ei edellytetä muodollisen tukipäätöksen osoittamista tuensaajalle missään menettelyn vaiheessa”. Puolan lainsäädännössä edellytetään ainoastaan, että kilpailu- ja kuluttajansuojaviraston (Urzęd Ochrony Konkurencji i Konsumentów) pääjohtaja vahvistaa rakenneuudistussuunnitelman ja siinä määritellyt tukitoimenpiteet, ja näin onkin tapahtunut. Puolan viranomaisten mukaan ”ei voida kiistää, että kaikista lopullisesti vahvistettuun rakenneuudistussuunnitelmaan sisältyvistä toimenpiteistä on sovittu Szczecinin telakan ja tuen myöntäneen elimen kesken”. Lisäksi Puolan viranomaiset huomauttavat, että yhteisön oikeuden säännöksiä ei pidä soveltaa tosiseikkoihin, jotka ovat tapahtuneet ennen kuin Puola liittyi EU:hun, ja että komission muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä mainitsema asia Fleuren (6) poikkeaa perusteiltaan tässä käsiteltävästä asiasta.
(75)
Kolmanneksi Puolan viranomaiset katsovat, että rakenneuudistussuunnitelman hyväksymistä Szczecinin telakan hallintoneuvostossa olisi pidettävä tuen myöntämispäätöksenä. Komissio on epäillyt, onko hallintoneuvostolla valtuudet tehdä päätöksiä, joiden seuraukset sitovat osakkaita. Vastauksena tähän Puolan viranomaiset toteavat, että hallintoneuvosto edustaa osakkaiden etuja, koska se on niiden valitsema. Hallintoneuvoston jäsenet toimivat osakkaiden (ARP ja valtiokonttori) suositusten mukaisesti, ja ARP:n ja valtiokonttorin sitoumus tuen myöntämiseen perustui heidän toimiinsa.
(76)
Neljänneksi Puolan viranomaiset toteavat, että vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelman hyväksyminen ARP:n telakkateollisuuden yksikön toimesta vahvisti entisestään telakan oikeutettuja odotuksia, koska kaikki kyseisen yksikön jäsenet ovat ARP:n edustajia telakan hallintoneuvostossa. Puolan viranomaiset myös vahvistavat, että todelliset päätökset tehtiin hallintoneuvostossa ja ARP:n osakkeenomistajien kokouksessa.
(77)
Lopuksi Puolan viranomaiset huomauttavat, että tuki myönnettiin ennen liittymistä, koska valtion sitoutuminen oli määritelty vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelmassa ja oli siten tiedossa ennen liittymistä.
(78)
Puolan viranomaiset muistuttavat soveltavansa menetelmää, jonka mukaan uusi vakuus myönnetään, kun entisen voimassaolo lakkaa, ja väittävät sen perusteella, että tämä järjestelmä ja siten kaikki siihen sisältyvät vakuudet vahvistettiin hallintoneuvostossa osana vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelmaa. Puolan viranomaiset vetoavat kriteeriin, jonka mukaan ratkaisevaa on se, onko vakuutta sovellettu liittymisen jälkeen vai ei, ja katsovat, että tuen myöntämisajankohta on määriteltävä nimenomaan näiden kriteerien perusteella.
(79)
Puolan viranomaiset eivät kommentoi komission väitettä, jonka mukaan ARP ei toteuttanut kahden kiistanalaisen vakuuden suhteen samoja menettelytoimenpiteitä kuin aiemmin myönnettyjen vakuuksien suhteen. Puolan viranomaiset eivät kiistä komission tulkintaa, jonka mukaan vuonna 2002 tehdyt laivanrakennussopimukset sisältävät lausekkeen, jonka nojalla ostaja voi irtisanoa sopimuksen yksipuolisesti, jos telakka ei pysty esittämään suoritusvakuutta tiettyyn määräaikaan mennessä.
(80)
Puolan viranomaiset toteavat, että näihin toimenpiteisiin liittyvien valtion taloudellisten velvoitteiden tarkka määrä oli tiedossa ennen kuin Puola liittyi EU:hun. Puolan viranomaiset vahvistavat, että tuen myöntävä elin ei voinut tehdä lykkäyksistä ja mitätöinneistä lopullista päätöstä etukäteen.
(81)
Komissio on epäillyt, onko telakka oikeutettu saamaan rakenneuudistustukea, koska se on perustettu telakkatoimintaa Szczecinissä harjoittaneen aiemman yrityksen konkurssiin julistamisen jälkeen. Puolan viranomaiset vakuuttavat, että tuensaaja oli olemassa ja harjoitti laivanrakennustoimintaa toisella nimellä (ASS) ennen kuin aiempi yritys julistettiin konkurssiin.
(82)
Puolan viranomaiset esittivät huomautuksia myös muista komission päätöksen kohdista. Puolan viranomaiset toteavat erityisesti, että rakenneuudistus vaikutti Szczecinin telakalla moniin eri toimintoihin ja että sen tarkoituksena oli parantaa telakan tuottavuutta merkittävästi. Telakka alkoi noudattaa keskitetympää strategiaa, toteutti työvoiman uudelleenjärjestelyn, lisäsi tuottavuutta, otti käyttöön tehokkaamman hallintojärjestelmän ja paransi taloudellista tilannettaan. Telakan odotettiin saavuttavan voittoa vuonna 2005.
(83)
Puolan viranomaiset vakuuttavat myös, että riittävät vastasuoritteet oli toteutettu, koska Szczecinin telakka hankki SSPH:lle kuuluneista tonteista ja varusteista vain ne, jotka liittyvät suoraan telakan laivanrakennuskapasiteettiin.
(84)
Puolan viranomaisten mielestä myös ehdotettu oma rahoitusosuus on riittävä. Etenkään tulevia voittoja, jotka telakka aikoo käyttää rakenneuudistuksen kustannusten rahoittamiseen, ei voida pitää valtion varoina, vaan ne kuuluvat omaan rahoitusosuuteen. Puolan viranomaiset vaativat, että myös Puolan vientiluottolaitoksen KUKEn takaamia etumaksuja, joilla telakan toiminta rahoitetaan, on pidettävä omana rahoitusosuutena. Puolan viranomaiset kuvailevat, minkä edellytysten nojalla KUKE oli myöntänyt takaukset (takausmaksu ja vaadittujen vakuuksien tyyppi) ja korostivat, että KUKE ei ollut joutunut maksamaan laivanvarustajille mitään näiden takausten perusteella.
(85)
Puolan viranomaiset huomauttavat, että rakenneuudistustoimenpiteiden hyväksyminen paransi telakan taloudellista tilannetta, minkä ansiosta se pystyi osoittamaan olevansa elinkelpoinen.
2.3.2 ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
(86)
Puolan telakkatyönantajien liitto Forum Okrętowe selosti telakan ongelmien taustaa ja ilmoitti olevansa sitä mieltä, että telakka oli pystynyt jatkamaan toimintaansa ainoastaan rakenneuudistussuunnitelman tehokkaan täytäntöönpanon ja rakenneuudistukseen myönnetyn valtiontuen ansiosta.
(87)
Towimor S.A -niminen yritys, joka toimittaa Szczecinin telakalle laivanostureita sekä ankkurointi- ja kiinnityslaitteita, ilmoitti, että telakan tuotantokapasiteetti oli palautunut ja että se oli selviytynyt vuosien 2002-2004 kriisistä yksinomaan sen ansiosta, että ARP oli ryhtynyt johtamaan rakenneuudistuksen toteuttamista. Yritys korosti, että rakenneuudistussuunnitelman toteuttaminen etenee suotuisasti ja että tapahtuneet parannukset ovat pitkäaikaisia.
(88)
Lubmor Sp. z o.o. -niminen yritys, joka toimittaa Szczecinin telakalle sisustuselementtejä, korosti telakan merkitystä oman ja telakan muiden yhteistyökumppanien toiminnan kannalta.
(89)
Toinen tavarantoimittaja, pääasiassa alusten moottoreita valmistava H. Cegielski, korosti, että Szczecinin telakan tuloksellinen rakenneuudistus pelasti koko telakkateollisuuden vuosina 2002-2004, ja että telakan taloudellisten tulosten järjestelmällinen paraneminen osoittaa, että rakenneuudistustoimenpiteet johtavat tulosten paranemiseen pitkällä aikavälillä.
(90)
Szczecinin telakan asiakas Spliethoff's Bevrachtingskantoor B.V. korosti telakan laajaa asiantuntemusta ja kokemusta telakkatoiminnan eri aloilta sekä sen rakentamien alusten laatua. Tämä laivanvarustaja kertoi rakennuttaneensa Szczecinin telakalla kahdeksan monikäyttöalusta, joilla oli korkeat tekniset ja laatuvaatimukset. Se ilmoitti toivovansa, että komissio hyväksyy telakalle myönnetyn tuen. Eräät muutkin telakan asiakkaat, muun muassa Peter Dohle Schiffahrts-KG ja Odfjell, ilmaisivat vastaavia mielipiteitä.
(91)
Ammattiliitto Solidarność korosti telakan merkitystä koko alueen työllisyyden ja taloudellisen tilanteen kannalta. Ammattiliitto ilmoitti toivovansa, että komissio lopettaa muodollisen tutkintamenettelyn välittömästi ja hyväksyy telakalle myönnetyn tuen.
(92)
Szczecinin kaupunginjohtaja korosti telakan merkitystä Szczecinin alueelle ja vakuutti, että eräistä viivästyksistä huolimatta rakenneuudistus tuotti toivottuja tuloksia ja että telakka pystyy pitkällä aikavälillä kilpailemaan markkinoilla muiden telakoiden kanssa.
(93)
Szczecinin ja Länsi-Pommerin kehittämistä edistävä työnantajien yhdistys Business Club Szczecin ilmoitti niin ikään tukevansa Szczecinin telakan rakenneuudistusta. Yhdistys kuvaili vaikeuksia, joita alueella aiheutui SSPH:n konkurssin vuoksi vuonna 2002, ja vakuutti, että Puolan viranomaisten telakalle myöntämä tuki oli luonut edellytykset selvitä kriisistä.
2.4 TILANTEEN KEHITTYMINEN MUODOLLISEN TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISESTA TEHDYN KOMISSION PÄÄTÖKSEN JULKAISEMISEN JÄLKEEN
(94)
Seuraavassa esitetään yhteenveto komission tutkintamenettelystä ja siihen liittyvistä tapahtumista.
(95)
Puolan viranomaiset esittivät syksyllä 2005 vastauksena muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehtyyn komission päätökseen kaksi eri argumenttia: ensinnäkin ne asettivat kyseenalaiseksi komission toimivallan tarkastella päätöksessä mainittuja uusia tukitoimenpiteitä, ja toiseksi ne väittivät, että vaikka kyseiset toimenpiteet olisivatkin uutta tukea, ne voitaisiin katsoa yhteismarkkinoille soveltuviksi rakenneuudistustukena.
(96)
Tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille koskevan väitteensä tueksi Puolan viranomaiset toimittivat komissiolle vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelman. Komissio tutustui vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelmaan ja pyysi apuun ulkopuolisen konsultin. Komissio totesi, että vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelma ei täytä mitään niistä sovellettavien suuntaviivojen mukaisista edellytyksistä, joiden perusteella rakenneuudistustuki voidaan hyväksyä.
(97)
Joulukuussa 2005 komissio sai tietää julkisista lähteistä (7), että oli perustettu KPS, valtion omistama pääomayhtymä, jonka avulla Puolan kolme suurinta telakkaa (Gdynian, Gdanskin ja Szczecinin telakat) oli tarkoitus yhdistää yhdeksi yritykseksi, jäljempänä ’yhdistämissuunnitelma’. KPS:n päätehtävänä oli huolehtia näiden telakoiden tuotantotoiminnan rahoittamisesta. Puolan viranomaiset eivät ole ilmoittaneet tästä yhdistämissuunnitelmasta komissiolle missään menettelyn vaiheessa - eivät ennen muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekemistä eivätkä myöskään sen jälkeen.
(98)
Komission pyynnöstä Puolan viranomaiset täsmensivät vuoden 2006 alussa, että yhdistämissuunnitelmaa oli todella harkittu, mutta että siitä oli sittemmin luovuttu, ja että lähiaikoina oli tarkoitus hyväksyä Puolan telakkateollisuuden uusi rakenneuudistusstrategia. Puolan viranomaiset selittivät, että KPS:n tehtävänä oli huolehtia Puolan telakoiden operatiivisen toiminnan rahoituksesta, lähinnä lyhytaikaisten lainojen avulla.
(99)
Puolan viranomaisten ja komission yksiköiden tapaamisessa 22 päivänä helmikuuta 2006 komissio ilmoitti Puolan viranomaisille, ettei se pysty saamiensa tietojen perusteella arvioimaan, riittääkö vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelma palauttamaan telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden. Komissio korosti, että vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelma oli pikemminkin käynnistyssuunnitelma, sillä se muodostui pääasiallisesti toimenpiteistä, joiden tarkoituksena oli toiminnan käynnistäminen uudelleen SSPH:n konkurssiin julistamisen jälkeen, eikä niinkään rakenneuudistussuunnitelma, jonka avulla varmistettaisiin telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautuminen. Etenkin suunnitellut investoinnit olivat telakan laitteiden ja järjestelmien huonoon kuntoon nähden riittämättömiä. Puolan viranomaiset ja telakan edustajat vakuuttivat, että telakan elinkelpoisuus oli jo palautunut. Puolan viranomaiset kuitenkin myönsivät, että telakan modernisointi todella edellyttää huomattavia investointeja, joiden arvo on vähintään 200 miljoonaa zlotya, ja että se tämän vuoksi myytäisiin yksityiselle sijoittajalle vuonna 2008 tai 2009. Tapaamisen yhteydessä Puolan viranomaiset vahvistivat, että komissiolle toimitettaisiin uusi rakenneuudistussuunnitelma tai vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelman päivitetty versio.
(100)
Tapaamisen jälkeen Puolan viranomaiset lupasivat (8) toimittaa komissiolle Szczecinin telakan päivitetyn rakenneuudistussuunnitelman 22 päivään toukokuuta 2006 mennessä.
(101)
Komissio vastaanotti 26 päivänä kesäkuuta 2006 alustavan luonnoksen Szczecinin telakan rakenneuudistussuunnitelmasta vuosiksi 2006-2011 (Plan rozwoju Stoczni Szczecińska Nowa Sp. z o.o. na lata 2006-2011). Suunnitelma oli laadittu konsulttitoimisto Deloitte Advisoryn avustuksella.
(102)
Komissio ilmoitti 13 päivänä kesäkuuta 2006 tehdyn tarkastuskäynnin yhteydessä ja 17 päivänä heinäkuuta 2006 päivätyssä kirjeessä suhtautuvansa tähän alustavaan luonnokseen erittäin epäilevästi, koska se ei vaikuttanut riittävän kauaskantoiselta, jotta telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuus pysyttäisiin palauttamaan sen avulla. Komissio korosti, että huomattava osuus rakenneuudistuksesta on rahoitettava omin varoin, joihin ei sisälly valtiontukea (mitä esitetyssä suunnitelmaluonnoksessa ei otettu huomioon), ja että tämän lisäksi on toteutettava merkittäviä vastasuoritteita. Komissio huomautti, että telakka oli edelleen riippuvainen valtionlaitoksen eli KUKEn myöntämistä takauksista, ja varoitti sekä telakkaa että Puolan viranomaisia siitä, että kyseiset takaukset ovat valtiontukea. Komissio kehotti Puolan viranomaisia tarkistamaan rakenneuudistussuunnitelmaa ja toimittamaan sen täydellisen version elokuun 2006 loppuun mennessä.
(103)
Puolan viranomaiset toimittivat vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman lopulta kaksi kuukautta myöhässä syyskuussa 2006, mutta edellä mainituista varoituksista huolimatta se ei poikennut merkittävästi alustavasta suunnitelmasta. Vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman suurimmat puutteet käydään läpi jäljempänä.
(104)
Syyskuussa 2006 Puolan viranomaiset ilmoittivat, että Szczecinin telakan osakkaiden yleiskokous oli 31 päivänä elokuuta 2006 päättänyt korottaa telakan pääomaa 95 miljoonalla zlotylla ja valmistella 15 päivään lokakuuta 2006 mennessä tarjouksen potentiaalisille sijoittajille, jotka olisivat kiinnostuneet ostamaan näitä uusia osakkeita. Joulukuun 31 päivään 2006 mennessä vain kaksi yritystä ilmoitti olevansa kiinnostunut Szczecinin telakan osakkeista: puolalainen teräksentoimittaja Złomrex ja teräksentuottaja ISD Polska, ukrainalaisen Donbasin tytäryhtiö.
(105)
Komissio ilmoitti Puolan viranomaisille 7 päivänä joulukuuta 2006 pidetyssä kokouksessa (ja 29 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä), että vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelma ei täytä mitään sovellettavissa suuntaviivoissa vahvistetuista edellytyksistä, joiden perusteella rakenneuudistustuki voidaan hyväksyä. Kyseisessä kokouksessa Puolan viranomaiset sitoutuivat yksityistämään telakan, koska näin voitaisiin parantaa sen mahdollisuuksia palauttaa elinkelpoisuutensa ja hankkia rakenneuudistusta varten riittävä oma rahoitusosuus. Puolan viranomaiset vahvistivat sittemmin 5 päivänä tammikuuta 2007 päivätyllä kirjeellä sitoumuksensa, jonka mukaan telakka yksityistettäisiin 30 päivään kesäkuuta 2007 mennessä. Yksityistämistä koskevien asiakirjojen laatimisen yhteydessä Puolan viranomaiset pyysivät komissiota ilmoittamaan, mitä vastasuoritteita Szczecinin telakan olisi toteutettava, jotta niistä voitaisiin ilmoittaa potentiaalisille sijoittajille.
(106)
Komissaari Neelie Kroes ja ministeri Piotr Woźniak tekivät joulukuussa 2006 sopimuksen, jonka pohjalta komissio aloitti Puolan viranomaisten ja Szczecinin telakan kanssa intensiiviset neuvottelut tarvittavien vastasuoritteiden määrittämiseksi. Puolan viranomaiset toimittivat ehdotuksensa Szczecinin telakan vastasuoritteiksi ja sitoutuivat sulkemaan Wulkan 1 -rakennusalustan sen jälkeen kun jo allekirjoitetut laivanrakennussopimukset olisi täytetty eli maaliskuussa 2010.
(107)
Komissio pyysi Szczecinin telakalta erilaisia tietoja. Lopulta komission yksiköt ilmoittivat Puolan viranomaisille 31 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, että ne voisivat alustavasti katsoa Wulkan 1 -rakennusalustan sulkemisen riittäväksi vastasuoritteeksi sillä ehdolla, että se muutettaisiin peruuttamattomasti laivanrakennukseen kelpaamattomaksi eli että sitä ei voitaisi käyttää alusten kokoamiseen eikä vesillelaskuun. Rakennusalusta olisi suljettava 1 päivästä kesäkuuta 2009 alkaen tai aiemmin, jos viimeinen sillä rakennettava alus, 587-IV/09, valmistuisi aikaisemmin. Lisäksi Wulkan 1 olisi varattava vuoden 2009 aikana yksinomaan aluksen 587-IV/09 kokoamiseen. Tämän komission päätelmän perustelut esitetään jäljempänä. Puolan viranomaiset vahvistivat aikovansa toteuttaa komission kirjeessä määritellyt tuotantokapasiteetin rajoitukset.
(108)
Helmikuussa 2007 Szczecinin telakan johto lähetti telakan enemmistöosakkuutta koskevan ostotarjouksen 57 potentiaaliselle sijoittajalle. Tuolloin telakka oli jo muutamien kuukausien ajan käynyt Złomrexin kanssa neuvotteluja, joiden perusteella ei lopulta tehty mitään päätöksiä.
(109)
Syksyllä 2007 aloitettiin uusi yksityistämishanke. Komissiolta pyydettiin telakan esitettä koskevia huomautuksia elo- ja syyskuussa 2007. Syyskuussa KPS:n ja ARP:n yksityistämisasiantuntija lähetti tarjouspyynnön 221 potentiaaliselle sijoittajalle.
(110)
Kuusi potentiaalista sijoittajaa ilmoitti olevansa kiinnostunut hankkimaan telakan osakkeita ja pyysi saada sen esitteen. Määräaikaa, johon mennessä potentiaalisten sijoittajien oli tehtävä tarjouksensa, jatkettiin muutaman kerran.
(111)
Todettuaan yksityistämisprosessin viivästyneen komissio kehotti 3 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä Puolan viranomaisia saattamaan yksityistämisen päätökseen viipymättä. Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 23 päivänä lokakuuta 2007 päivätyllä kirjeellä, että yksityistämistä ei voida saattaa päätökseen vuoden 2007 loppuun mennessä, kuten alun perin oli suunniteltu. Sen sijaan Puolan viranomaiset lupasivat aloittaa neuvottelut valikoitujen sijoittajien kanssa tammikuussa 2008. Komissio ilmoitti 30 päivänä marraskuuta 2007 päivätyllä kirjeellä olevansa edelleen huolissaan viivästyksestä ja ilmoitti selkeästi odottavansa, että Szczecinin telakan uusi johto toimittaa uuden rakenneuudistussuunnitelman alustavan luonnoksen helmikuun 2008 loppuun mennessä. Komissio toisti tämän kehotuksen useaan kertaan. Komissio vaati useaan otteeseen, että yksityistämisen aikataulua on noudatettava tiukasti.
(112)
Kun due diligence -tarkastus oli tehty, ainoa Szczecinin telakan ostamisesta kiinnostunut sijoittaja, Amber-niminen yritys, esitti 20 päivänä joulukuuta 2007 ehdollisen sitovan tarjouksen, joka toimitettiin arvioitavaksi KPS:n ja ARP:n yksityistämisasiantuntijalle.
(113)
Amberille myönnettiin 20 päivänä maaliskuuta 2008 neuvotteluja koskeva yksinoikeus, jota jatkettiin useaan otteeseen, kunnes sen voimassaolo lopulta päättyi 12 päivänä toukokuuta 2008.
(114)
Puolan viranomaiset toimittivat komissiolle 29 päivänä helmikuuta 2008 Amberin laatiman Szczecinin telakan alustavan rakenneuudistussuunnitelman. (9) Amber toimitti päivitetyn talousennusteen 9 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä sähköpostiviestillä. Komissio esitti luonnosta koskevia huomautuksia suullisesti komission yksiköiden, Puolan viranomaisten, telakan ja Amberin edustajien välisessä kokouksessa, joka pidettiin Varsovassa 10 päivänä huhtikuuta 2008, ja kirjallisia huomautuksia 21 päivänä huhtikuuta 2008 päivätyllä kirjeellä.
(115)
Puolan viranomaisten kanssa 12 päivänä toukokuuta 2008 pidetyssä kokouksessa Amber ilmoitti vetäytyvänsä Szczecinin telakan yksityistämishankkeesta. Puolan viranomaiset ilmoittivat tästä muutoksesta komissiolle vielä samana päivänä. Valtiokonttorille antamassaan selvityksessä Amber ilmoitti vetäytymisensä johtuvan pääasiallisesti siitä, että se oli due diligence -tarkastuksen perusteellisen tarkastelun yhteydessä todennut, ettei telakka voi tuottaa voittoa edes rakenneuudistustoimien toteuttamisen ja niihin liittyvien mittavien investointien jälkeen. Koska Amber oli ainoa tarjoaja, sen vetäytyminen merkitsi vuonna 2007 aloitetun yksityistämishankkeen päättymistä.
(116)
Puola ilmoitti komissiolle 26 päivänä toukokuuta 2008, että yksityistäminen oli käynnistetty uudelleen. Myöhemmissä päiväraporteissaan Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle toteuttamistaan toimista, joiden tarkoituksena oli löytää Szczecinin telakalle ostaja. Puolan viranomaiset toimittivat komissiolle kirjeitä, joissa potentiaaliset sijoittajat tiedustelivat yksityistämishankkeen jatkumisesta ja pyysivät saada telakan esitteen sitten kun se valmistuisi.
(117)
Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 13 päivänä kesäkuuta 2008 pidetyssä kokouksessa, että useat yritykset aikoivat toimittaa komissiolle telakan rakenneuudistusta koskevat suunnitelmansa 26 päivään kesäkuuta 2008 mennessä. Tämän jälkeen komissio tapasi Puolan viranomaisten pyynnöstä ja niiden läsnäollessa kaksi potentiaalista sijoittajaa, jotka olivat ilmoittaneet olevansa kiinnostuneita ostamaan Szczecinin telakan. Nämä yritykset olivat norjalainen Ulstein ja puolalainen Mostostal Chojnice. Tapaamisissa molemmat yritykset esittelivät komissiolle rakenneuudistusstrategiansa.
(118)
Tämän jälkeen Puolan viranomaiset toimittivat komissiolle Mostostal Chojnicen laatiman, kesäkuulle 2008 päivätyn luonnoksen Szczecinin telakan rakenneuudistussuunnitelmaksi vuosiksi 2008-2018 (Projekt programu restrukturyzacji Stoczni Szczecińskiej Nowa na lata 2008-2018 w trakcie opracowywania), jäljempänä ’kesäkuun 2008 rakenneuudistussuunnitelma’. Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 7 päivänä heinäkuuta 2008, että Mostostal Chojnice ja Ulstein olivat allekirjoittaneet aiesopimuksen mahdollisesta yhteistyöstä siinä tapauksessa, että Mostostalista tulisi Szczecinin telakan omistaja. Aiesopimuksen mukana Puolan viranomaiset toimittivat komissiolle Mostostalin laatiman rakenneuudistussuunnitelman päivitetyn version.
(119)
Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle 14 päivänä heinäkuuta 2008, että Szczecinin telakan yksityistämistä jatketaan, ja pyysivät potentiaalisille sijoittajille lisäaikaa rakenneuudistussuunnitelman viimeistelyyn. Puolan viranomaiset lupasivat esittää komissiolle täydellisen rakenneuudistussuunnitelman 12 päivään syyskuuta 2008 mennessä.
(120)
Komissio hyväksyi lopullisen rakenneuudistussuunnitelman toimituspäivää koskevan ehdotuksen.
(121)
Syyskuun 12 päivänä 2008 Puolan viranomaiset toimittivat lopullisen version Szczecinin uuden telakan rakenneuudistussuunnitelmasta vuosiksi 2008-2012 (Program restrukturyzacji dla Stoczni Szczecińskiej Nowa na 2008-2012), jäljempänä ’12 päivänä syyskuuta 2008 päivätty rakenneuudistussuunnitelma’.
(122)
Ulstein ilmoitti komissiolle 22 päivänä syyskuuta 2008 vetäytyvänsä yksityistämishankkeesta. Tämän vuoksi komissio katsoi, että Ulsteinin ja Mostostalin yhteistyönä laadittu syyskuun 2008 rakenneuudistussuunnitelma oli mitätön. Tästä huolimatta kyseistä suunnitelmaa kuvaillaan ja arvioidaan jäljempänä erityisesti sen vuoksi, että Mostostal ilmoitti 22 päivänä syyskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä aikovansa toteuttaa suunnitelman yksin.
(123)
Mostostal ilmoitti komissiolle 30 päivänä syyskuuta 2008 pidetyssä tapaamisessa, että se suunnitteli edelleen tekevänsä yhteistyötä Ulsteinin kanssa Szczecinin telakan rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. Mostostal esitti Ulsteinin kanssa tehdyn sopimusluonnoksen (jota ei ollut allekirjoitettu eikä edes parafoitu), jonka perusteella yritysten oli määrä luoda ensisijaisen tavarantoimittajan ja asiakkaan välinen suhde. Ulsteinin oli määrä siirtää Szczecinin telakalle alusten runkojen ja myöhemmin kokonaisten offshore-alusten rakentaminen markkinaehdoin Ulstein-yhtymän nimissä. Ulsteinin oli määrä jakaa Mostostalin kanssa osaamisensa ja kokemuksensa telakkatoiminnan alalla, niin ikään markkinaehdoin. Uudessa yhteistyösopimusluonnoksessa ei määrätä Ulsteinin taloudellisesta osallistumisesta 12 päivänä syyskuuta 2008 päivätyn rakenneuudistussuunnitelman toteuttamiseen.
2.5 SYYSKUUN 2006 RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA
(124)
Muutettu rakenneuudistussuunnitelma kattaa vuodet 2006-2011. Se on laadittu yhteistyössä konsulttitoimisto Deloitten kanssa, ja sen tarkoituksena on saattaa vuonna 2002 aloitettu rakenneuudistus päätökseen komissiolle lokakuussa 2005 esitetyn suunnitelman pohjalta, vaikka sen ei katsottukaan kykenevän palauttamaan yrityksen elinkelpoisuutta. Muutetun rakenneuudistussuunnitelman mukaan telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden pitäisi palautua vuonna 2009.
(125)
Uuden rakenneuudistussuunnitelman keskeisiä ajatuksia on Szczecinin telakan tuotannon suuntaaminen huipputekniikkaa edustavien alusten rakentamiseen. Tämä perustuu seuraaviin näkökohtiin: suurempi lisäarvo, hintakilpailun kiristyminen vähemmän edistynyttä tekniikkaa edustavissa markkinasegmenteissä, Szczecinin telakan tekninen soveltumattomuus tuottaa suuria konttialuksia, joiden kysyntä nykyään kasvaa, sekä telakan osaaminen ja kokemus erityisesti ruostumattomasta duplex-teräksestä valmistettujen pitkälle erikoistuneiden kemikaalisäiliöalusten tuotannosta.
(126)
Vaikka telakan nykyinen tilauskanta (toimitukset vuosina 2008-2009) muodostuu lähinnä konttialuksista (70 %), telakka valmistaa jo nyt huipputekniikkaa edustavia kemikaalisäiliöaluksia ja con-ro-aluksia (30 %). Suunnitelman mukaan telakka laajentaa tuotantoaan vuoteen 2010 mennessä kolmella markkinasegmentillä eli kemikaalisäiliöalusten, ro-ro-alusten (sisältää myös con-ro- ja ro-pax-alukset) ja huipputekniikkaa edustavien monikäyttöalusten segmentillä.
(127)
Uuden strategian täytäntöönpanon lisäksi on tarkoitus toteuttaa markkinointi- ja myyntikampanja sekä uudistaa telakan organisaatiota ja sen käyttämää teknologiaa. Suunniteltujen investointien ja aloitteiden kokonaiskustannuksiksi arvioidaan 203 900 000 zlotya. Investoinnit ja aloitteet on määrä toteuttaa vuosina 2006-2009.
(128)
Työntekijöiden poissaolojen suureen määrään ja ammattitaitoisen työvoiman muualle siirtymiseen liittyvät ongelmat pyritään suunnitelman mukaan ratkaisemaan palkankorotuksilla. Niiden seurauksena vuoden 2011 keskipalkka olisi 28 prosenttia suurempi kuin vuonna 2006.
(129)
Suunnitelman mukaan työvoimaa on tarkoitus vähentää edelleen 4 298 työntekijään vuonna 2011, mikä on noin 20 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2006 (5 322 työntekijää) tai yhteensä 53 prosenttia vähemmän kuin vuonna 2001 (8 071 työntekijää). Suunnitelmasta ei kuitenkaan käy selvästi ilmi, toteutetaanko työvoiman vähentäminen irtisanomisten avulla vai siirtämällä työntekijöitä tytäryhtiöihin.
(130)
Muut toimet, joiden avulla pyritään parantamaan ammattitaitoisten työntekijöiden motivaatiota, on määritelty hyvin yleisellä tasolla: uuden henkilöstöpolitiikan muotoilu, optimaalisen työntekijämäärän määrittäminen, nykyisen arviointijärjestelmän uudelleentarkastelu ja kannustinjärjestelmän luominen. Vastaavia hankkeita on suunnitteilla myös keskijohdon tarpeita varten.
(131)
Suunnitelmaan sisältyy toimenpiteitä, joiden tavoitteena on rahoituspolitiikan optimointi. Esimerkiksi sopimuksiin on tarkoitus sisällyttää lausekkeita, joiden avulla voidaan vähentää raaka-aineiden hintojen ja valuuttakurssien vaihtelusta aiheutuvia riskejä (luonnollinen suojautuminen), ja pankkien kanssa pyritään neuvottelemaan pidempiaikaisia termiinisopimuksia. Ei kuitenkaan näytä siltä, että termiinisopimuksista käydyt neuvottelut yksityisten pankkien kanssa olisivat johtaneet toivottuun tulokseen.
(132)
Ennusteen mukaan telakan tuotanto rakenneuudistuksen päättyessä vuonna 2011 on 211 682 tasattua bruttotonnia, kun se vuonna 2005 oli 213 044 tasattua bruttotonnia.
(133)
Työvoiman väheneminen lisää työntekijäkohtaista tuottavuutta niin, että kun se vuonna 2003 oli 34 tasattua bruttotonnia työntekijää kohti, vuonna 2011 tuottavuus on 49,3 tasattua bruttotonnia työntekijää kohti. Vuonna 2003 tuottavuus oli työtunteina laskien 47 työtuntia per tasattu bruttotonni. Vuonna 2011 tuottavuuden arvioidaan olevan 34 työtuntia per tasattu bruttotonni.
(134)
Suunnitelman mukaan sijoitetun pääoman tuotto kasvaa vuosina 2007-2011 keskimäärin 19 prosenttia vuodessa (kun palkankorotuksista aiheutuvia kustannuksia ei oteta huomioon), minkä väitetään vastaavan yksityisen sijoittajan odottamaa tuottoastetta. Jos palkkakustannukset otetaan huomioon, pääoman tuotto olisi 1,45 prosenttia vuodessa.
(135)
Suunnitelmassa analysoidaan myös telakan alttiutta valuuttakurssien, työvoimakustannusten ja teräksen hinnan vaihteluille. Analyysissa on otettu huomioon seuraavat tekijät: zlotyn arvon nousu 5 ja 10 prosentilla rakenneuudistuksen aikana eli vuosina 2006-2011 (lähtötasona oletusarvo 3,26 PLN/USD), työvoimakustannusten kasvu 7,5 prosentilla vuodessa (lähtötason oletusarvo 5 prosenttia vuodessa) ja teräksen hinnan nousu 20 prosentilla.
(136)
Suunnitelman mukaan operatiivisen toiminnan nykyinen rahoitusmalli, joka muodostuu laivanvarustajilta saatavista ja KUKEn takaamista etumaksuista sekä valtion myöntämistä takauksista ja lainoista, korvataan mallilla, joka muodostuu laivanvarustajilta saatavista ja KUKEn takaamista etumaksuista ja markkinaehtoisista lainoista.
(137)
Suunnitelmassa mainitaan rahoitus, joka muodostuu valtion myöntämistä lisätakauksista luotoille, joiden määrä on yhteensä 35 miljoonaa dollaria vuosina 2006-2007 ja 25 miljoonaa dollaria vuosina 2008-2009. Lisäksi siinä mainitaan KUKEn myöntämien takausten korvaaminen markkinaehtoisilla takauksilla ja markkinaehtoisten lainojen ottaminen. Vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmassa mainitaan ainoastaan yksi toteutunut takaussopimus. Suunnitelman mukaan KUKEn takauksia olisi tarkoitus käyttää jatkossa keskimäärin 200 miljoonan dollarin arvosta vuodessa.
(138)
Suunnitelmassa arvioidaan rakenneuudistuksen kustannuksiksi 3,7 miljoonaa zlotya ja rakenneuudistuskauden operatiivisen toiminnan kustannuksiksi 11 120 miljoonaa zlotya. Kumpikin luku kattaa vuodet 2002-2009. Suunniteltujen aloitteiden ja investointien kustannuksiksi on arvioitu 203,9 miljoonaa zlotya. Talouden rakenneuudistus ilmoitetaan loppuun saatetuksi, lukuun ottamatta 20,7 miljoonan zlotyn suuruisen erän mitätöintiä.
(139)
Rakenneuudistuksen kustannuksista 190 miljoonaa zlotya on tarkoitus rahoittaa ulkoisten rahoituslähteiden avulla; tästä 95 miljoonaa zlotya on tarkoitus saada telakan osakepääoman korotuksesta laskemalla liikkeeseen uusia osakkeita, jotka yksityinen sijoittaja ostaa. Päätös osakepääoman korottamisesta tehtiin osakkaiden ylimääräisessä kokouksessa. Syyskuussa 2006 uusia osakkeita merkittiin 95 miljoonan zlotyn arvosta, mikä on 21 prosenttia Szczecinin telakan osakkeista. Jäljelle jäävä osuus kuului edelleen valtion määräysvaltaan.
(140)
Loput 95 miljoonaa zlotya oli tarkoitus saada pitkäaikaisesta investointilainasta niin ikään yksityisistä lähteistä. Vuosien 2006-2009 talousennusteen mukaan kaudella oli määrä toteuttaa sekä osakepääoman korotus että hankkia pitkäaikainen investointilaina.
(141)
Lisäksi suunnitelmassa mainitaan omana rahoitusosuutena 165,9 miljoonaa zlotya toimitusluotoista, joita ei kuitenkaan määritellä tarkemmin.
(142)
Suunnitelman mukaan telakan omana rahoitusosuutena on pidettävä myös yhteensä 628,7 miljoonan zlotyn lisäsuorituksia, jotka laivanvarustajien on määrä maksaa sopimusten uudelleenneuvottelemisen perusteella.
(143)
Suunnitelman perusteella juoksevan operatiivisen toiminnan rahoittamiseen käytettäisiin myös markkinaehtoisia lainoja ja laivanvarustajilta saatavia etumaksuja, joilla ei ole KUKEn takausta ja joiden kokonaisarvo koko rakenneuudistuskauden aikana vuosina 2002-2009 olisi 3 200 miljoonaa zlotya.
(144)
Suunnitelmassa oletetaan myös, että 399 miljoonan zlotyn tulevasta kassavirrasta osoitetaan tietty osa (14,5 miljoonaa zlotya) investointeihin ja osa operatiivisen toiminnan rahoittamiseen. Suunnitelmassa todetaan kuitenkin erikseen, että tätä ei voida pitää suuntaviivoissa tarkoitettuna omana rahoitusosuutena.
(145)
Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Szczecinin telakka on jo toteuttanut vastasuoritteet supistaessaan tuotantokapasiteettiaan siten, että se ei ottanut haltuunsa huomattavaa osaa SSPH:n omaisuudesta ja työntekijöistä yrityksen mentyä konkurssiin. SSPH:n vuotuinen enimmäiskapasiteetti oli tämän tulkinnan mukaan vuonna 2001 eli ennen konkurssin julistamista 345 600 tasattua bruttotonnia ja vuosina 1995-1999 322 000 tasattua bruttotonnia (vuosituotanto oli tuolla kaudella keskimäärin 244 000 tasattua bruttotonnia). Rakenneuudistussuunnitelman mukaan Szczecinin telakan tuotantokapasiteetti on nykyään 255 720 tasattua bruttotonnia. Tämän perusteella tuotantokapasiteetti on supistunut suunnitelman mukaan lähes 100 000 tasatulla bruttotonnilla.
2.6 KESÄKUUN 2008 RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA
(146)
Mostostal on Puolassa sijaitseva yritys, jonka osakkeista 100 prosenttia omistaa KEM-yhtymä. Yritys valmistaa erilaisia terästuotteita (siltoja, nostureita, rakennuksia jne.). Yritys oli aiemmin valtion omistuksessa, mutta se yksityistettiin vuonna 1992. Vuodesta 2003 se on kuulunut perheomistuksessa olevalle KEM-teollisuusyhtymälle. KEM harjoittaa metalliromun jalostusta ja kauppaa sekä mm. Mostostalin valmistamien metalliteollisuuden tuotteiden tukkumyyntiä. KEMin liikevaihto vuonna 2007 oli 700 miljoonaa zlotya (207 miljoonaa euroa), mistä 100 miljoonaa zlotya (30 miljoonaa euroa) oli peräisin Mostostalin tuotannosta.
(147)
Keskeinen liiketoimintastrategia perustuu telakan toiminnan monipuolistamiseen teräsrakenteiden ja telakkatuotteiden suuntaan. Näin pyritään vähentämään telakan riippuvuutta telakkamarkkinoiden heilahteluista. Tuotannon rakenneuudistus on määrä toteuttaa kahdessa vaiheessa. Ensimmäisessä vaiheessa eli vuoden 2009 alkuun mennessä telakka rakentaa valmiiksi nykyiseen tilauskantaan kuuluvat alukset ja aloittaa teräsrakenteiden tuotannon. Toisessa vaiheessa teräsrakenteiden tuotantoa laajennetaan, kunnes saavutetaan tavoitetaso eli 50 prosenttia telakan tuotantotehosta. Jäljelle jäävä osuus käytetään telakkatuotteiden tuotantoon.
(148)
Telakkatuotannon osalta Mostostalin suunnitelmat perustuvat yhteistyöhön norjalaisen Ulsteinin telakan kanssa. Yritykset allekirjoittivat 7 päivänä heinäkuuta 2008 aiesopimuksen, jossa ne sopivat mahdollisen yhteistyösopimuksen neuvottelemisesta. Yhteistyö tarkoittaisi lähinnä siitä, että osa Szczecinin telakan tuotantokapasiteetista olisi Ulsteinin käytössä.
(149)
Terästuotteiden tuotannon alalla Mostostal aikoo hyödyntää Szczecinin telakan tuotanto-omaisuutta laajentaakseen omaa tuotantoaan, minkä lisäksi se aikoo hyödyntää mahdollisuutta käyttää merikuljetuksia. Suunnitelmassa suhtaudutaan optimistisesti Puolan terästuotemarkkinoiden kehitykseen ja odotetaan erityisesti laaja-alaisia investointeja Puolan infrastruktuuriin. Telakkatoiminnan osalta suunnitelmaan sisältyy ro-pax-tyyppisten alusten ja monikäyttöalusten rakentaminen, ja siinä oletetaan, että näissä segmenteissä hintojen ”suuntaus on nouseva telakkamarkkinoiden kehityksestä riippumatta”.
(150)
Suunnitelman mukaan on tarkoitus toteuttaa omaisuuserien uudelleenjärjestely luovuttamalla noin 30 prosenttia tuotantoalasta muuhun kuin perustoimintaan, esimerkiksi vuokraamalla se kolmansille. Yksi telakan rakennusalustoista, Wulkan 1, siirretään pois telakkatuotannosta muihin tarkoituksiin kuin alusten rakentamiseen tarkoitettujen teräsrakenteiden tuotantoon. Rakennusalustan sulkeminen esitetään suunnitelmassa vastasuoritteena.
(151)
Suunnitelman mukaan vuosina 2008-2012 toteutetaan 264 miljoonan zlotyn investoinnit ja vuosina 2013-2018 vielä 90 miljoonan zlotyn lisäinvestoinnit. Suunnitelmassa esitetään luettelo investoinneista sekä arvio kertyvistä säästöistä työtunteina ja operatiivisina kustannuksina. Toisaalta suunnitelmassa todetaan myös, että telakka allekirjoitti 12 päivänä kesäkuuta 2008 ulkopuolisen konsultin kanssa sopimuksen telakan modernisointisuunnitelman laatimisesta ja siihen tarvittavien investointien arvioimisesta.
(152)
Suunnitelman mukaan työvoima lisääntyy noin 14 prosentilla niin, että vuonna 2012 työntekijöitä on 5 010.
(153)
Suunnitelmassa oletetaan, että telakkatuotanto rahoitetaan laivanvarustajilta saatavilla ennakkomaksuilla, jotka olisivat 80-90 prosenttia myyntihinnasta.
(154)
Suunnitelman mukaan rakenneuudistuksen onnistuminen edellyttää, että telakka saa lisää valtiontukea. Suunnitelmassa mainitaan useita pääomankorotuksia sekä valtion tai sen omistamien julkisten laitosten myöntämien lainojen muuttaminen osakkeiksi; näiden toimenpiteiden arvo olisi yhteensä 588 miljoonaa zlotya. Määrään sisältyy ARP:n toteuttama 145 miljoonan zlotyn pääomankorotus, josta tehtiin päätös kesäkuussa 2008. Lisäksi suunnitelmassa mainitaan, että ARP voisi myöntää telakalle 32 miljoonan Yhdysvaltain dollarin (68 miljoonan zlotyn) lainan. Lisäksi suunnitelmassa mainitaan laivanvarustajien etumaksuihin liittyvien lisätakausten hankkiminen KUKElta 431 miljoonan zlotyn nimellisarvosta.
(155)
Sijoittaja on ilmoittanut haluavansa toteuttaa 149,5 miljoonan zlotyn pääomankorotuksen, jolla rahoitettaisiin osa vuosien 2008-2012 investointiohjelmasta. Muu osa investointiohjelmasta on määrä rahoittaa telakan kassavirran avulla.
(156)
Suunnitelmassa esitetään rakenneuudistuskaudelle 2008-2012 laaditut rahoitussuunnitelmat, joiden mukaan telakan elinkelpoisuus palautuisi vuodesta 2010 alkaen. Suunnitelmassa luetellaan yleisellä tasolla ja ilman perusteluja erilaisia oletuksia, joiden pohjalta rahoitussuunnitelmat on laadittu, mutta siinä ei kerrota, millaisen rahoitusmallin pohjalta näihin arvioihin on päädytty. Suunnitelman mukaan tavoitteena on, että oman pääoman tuotto olisi vuonna 2012 noin 26 prosenttia. Tämän näennäisen korkean tuottavuuden myönnetään kuitenkin johtuvan siitä, että oma pääoma pysyy aiempina vuosina kertyneiden tappioiden vuoksi alhaisena. Realistisempi käsitys asiasta saadaan, jos aiempien vuosien tappioita ei oteta huomioon. Silloin oman pääoman tuotto on 7,6 prosenttia vuonna 2011 ja 9,8 prosenttia vuonna 2012, mikä suunnitelman mukaan on suunnitellulle investoinnille kannattavuusrajalla oleva tuotto.
(157)
Tase-ennusteiden perusteella käyttöomaisuuden arvon on määrä nousta vuoden 2008 noin 100 miljoonasta zlotysta noin 200 miljoonaan zlotyyn vuonna 2012.
2.7 SYYSKUUN 12 PÄIVÄNÄ 2008 PÄIVÄTTY RAKENNEUUDISTUSSUUNNITELMA
(158)
Syyskuun 12 päivänä 2008 päivätty rakenneuudistussuunnitelma perustuu samantapaisiin oletuksiin kuin kesäkuun 2008 rakenneuudistussuunnitelma. Tärkein strateginen idea on tuotannon monipuolistaminen, ja rakenneuudistuksen onnistuminen on määrä varmistaa Mostostalin ja Ulsteinin yhteistyön avulla siten, että yritykset yhdistävät kokemuksensa teräksentuotannon ja telakkatuotannon alalla. Kesäkuun suunnitelmaan verrattuna tämä tarkistettu rakenneuudistussuunnitelma on hiotumpi, sillä eräät rakenneuudistukseen ja toiminnan monipuolistamiseen liittyvät käytännön toimenpiteet on kuvattu perusteellisemmin. Tämä näkyy suunnitellussa organisaation ja yritysrakenteen uudelleenjärjestelyssä (ks. taulukko 2 jäljempänä).
(159)
Suunnitelman mukaan nykyinen telakka, josta käytetään nimeä ”SSN Nowa”, saattaisi päätökseen kannattamattomien alusten tuotannon voimassa olevien sopimusten mukaisesti, minkä jälkeen se lakkautettaisiin. Telakan varat myytäisiin kolmelle uudelle yritykselle, jotka ovat SSN Mostostal (kokonaan Mostostalin määräysvallassa), SSN Ulstein (kokonaan Ulsteinin määräysvallassa) ja SSN Wspólna (Mostostalin ja Ulsteinin jaetussa määräysvallassa siten, että kummallakin on 50 prosenttia osakkeista). Lisäksi nykyisestä suunnittelutoimistosta (biuro projektowe) tulee erillinen yritys, jonka nimi on SSN Biuro projektowe. Suunnitelman mukaan Mostostal perustaa vuonna 2010 uuden yrityksen nimeltä SSN Odra, joka jatkaa Szczecinin telakan nykyistä telakkatoimintaa ja rakentaa ro-pax-, ro-ro- ja con-ro-aluksia sekä kemikaalisäiliöaluksia.
Taulukko 2
Szczecinin telakan yritysrakenteen uudelleenjärjestely 12 päivänä syyskuuta 2008 päivätyn rakenneuudistussuunnitelman mukaan
Omistaja
Toiminta
Pääomankorotus
(miljoonaa zlotya)
Liikevaihto
(miljoonaa zlotya)
Työvoima
Investointi-ohjelma
(miljoonaa zlotya)
SSN Nowa
100 % Mostostal
Laivanrakennus - nykyiset sopimukset
434 (valtiontuki)
v.2009: 680
v.2010: 1 000
seur. vuodet 0
4 011 v. 2009, tavoite: 0
ei ole
SSN Mostostal
100 % Mostostal
Teräselementit
80
148 (10 %)
297 v. 2009, tavoite: 352
59
SSN Ulstein
100 % Ulstein
Laivanrakennus - offshore-alukset
67,3
155 (11 %)
150
10
SSN Wspólna
50 % Mostostal, 50 % Ulstein
Terästuotteiden esivalmisteet
95
370-400 (28 %)
1 062 v. 2009, tavoite: 663
34,5
SSN Biuro projektowe
50 % Mostostal, 50 % Ulstein
Suunnittelu
0,2
9 (0,6 %)
150
0,5
SSN Odra
100 % Mostostal
Laivanrakennus - ro-pax-, ro-ro- ja kemikaali-säiliöalukset
0,2
600-700 (49 %)
835 v. 2010, tavoite: 500
ei ole
Yhteensä
434 valtiolta ja 242,7 sijoittajilta
1 412
1 815
104
(160)
Suunnitelman mukaan SSN Nowa ja SSN Odra jatkaisivat nykyistä telakkatoimintaa, mutta niillä ei olisi omaa käyttöomaisuutta, vaan ne hankkisivat terästuotteiden esivalmisteet SSN Wspólnalta alihankintana ja kokoaisivat alukset ja varustelisivat ne SSN Mostostalin tai SSN Ulsteinin tuotantokapasiteetin avulla. Suunnitelmassa ei selitetä, miten tuotantokapasiteetti käytännössä jaettaisiin, eikä sitä, millaisin ehdoin tuotantokapasiteettia luovutettaisiin ensin SSN Nowan ja sitten SSN Odran käyttöön.
(161)
SSN Ulsteinin ja SSN Mostostalin on tarkoitus päästä markkinoille, joista Szczecinin telakalla ei ole lainkaan kokemusta. Suunnitelmassa ei kuitenkaan analysoida näitä markkinoita.
(162)
Suunnitelmassa selitetään, että Ulstein siirtää nykyään alusten runkojen valmistuksen alihankkijoille, mutta aikoo jatkossa ryhtyä valvomaan myös tuotantoketjun alkupäätä. Ostamalla Szczecinin telakan tuotantokapasiteetin Ulstein pystyisi siis integroimaan tuotantoprosessin vertikaalisesti. SSN Ulstein suunnittelee kohtuullista kasvua ja aikoo aluksi rakentaa alusten runkoja ja myöhemmin puoliksi ja kokonaan varusteltuja offshore-aluksia. Suunnitelmassa ei anneta tarkempia tietoja suunnitelluista tuotantomääristä, alusten runkojen tai alusten hinnoista, kustannuksista, kannattavuudesta yms.
(163)
Mostostalin kiinnostus investoida Szczecinin telakkaan perustuu samoihin syihin kuin kesäkuun 2008 rakenneuudistussuunnitelman yhteydessä. Sijoittajan tavoitteena on laajentaa tuotantokapasiteettia teräsrakenteiden tuotantoon ja päästä hyödyntämään suoria merikuljetuksia. Näin se voi alentaa kuljetuskustannuksia, kun suurempia kokonaisuuksia voidaan siirtää valmiiksi asennettuina. Suunnitelmassa ei esitetä tarkempia tietoja suunnitelluista tuotantomääristä, hinnoista, kustannuksista, marginaalista yms.
(164)
Suunnitelman mukaan SSN Nowassa ei ole tarkoitus toteuttaa rakenneuudistusta, vaan yritys on määrä lakkauttaa sen jälkeen kun se on rakentanut valmiiksi nykyiseen tilauskantaan sisältyvät kannattamattomat alukset. Suunnitelmassa esitetään telakkateollisuutta koskeva markkina-analyysi, jossa kuitenkin käsitellään suurelta osin sellaisia markkinasegmenttejä, joilla telakan ei ole tarkoitus toimia tulevaisuudessa.
(165)
Suunnitelmassa ei esitetä SSN Odran liiketoimintasuunnitelmaa. Yrityksen strategian osalta suunnitelmassa kaavaillaan, että SSN Odra voisi saada kannattavia sopimuksia valtiolliselta Polska Żegluga Morska -yritykseltä ro-pax-tyyppisten matkustaja-alusten rakentamista varten. Lisäksi SSN Odra voisi rakentaa tällaisten alusten sotilaskäyttöön tarkoitettuja versioita. Tästä aiheesta ei kuitenkaan esitetä tarkempia tietoja.
(166)
Suunnitelman mukaan SSN Wspólnan on tarkoitus ennen muuta tarjota palveluja muille yrityksille. Suunnitelmassa oletetaan, että teräsrakenteiden esivalmisteisiin liittyvä SSN Wspólnan tuotantokapasiteetti olisi tuhatta tonnia. SSN Ulsteinin tarve olisi 15-20 tuhatta tonnia ja SSN Mostostalin 12-15 tuhatta tonnia terästä. Suunnitelman mukaan noin 30 tuhatta tonnia terästä varattaisiin muuhun kuin SSN Ulsteinin harjoittamaan telakkatoimintaan. Lisäksi suunnitelmassa esitetään, että SSN Wspólnan jäljelle jäävä tuotantokapasiteetti (9-17 tuhatta tonnia terästä eli 12-23 prosenttia kapasiteetista) voitaisiin osoittaa muille toimijoille alihankinnan puitteissa. Suunnitelmassa ei kuitenkaan esitellä tarkemmin tällaisen toiminnan kohdemarkkinoita, tarpeita eikä kannattavuusnäkymiä.
(167)
Organisaation uudelleenjärjestelyn ohella on tarkoitus toteuttaa omaisuuden ja talouden uudelleenjärjestely ja vähentää työvoimaa huomattavasti.
(168)
Suunnitelman mukaan SSN Ulsteiniin, SSN Mostostaliin ja SSN Wspólnaan on tarkoitus investoida yhteensä 104 miljoonaa zlotya. Lisäksi SSN Nowan on investoitava eräiden […] (10) miljoonan zlotyn arvoisten tuotantoresurssien siirtämiseen. Tarkoituksena on vapauttaa tonttimaata ja saada sen myynnistä rakenneuudistuksen toteuttamiseen tarvittavia varoja.
(169)
Wulkan 1 -rakennusalustan suunnitellusta käytöstäpoistamisesta 12 päivänä syyskuuta 2008 päivätyssä rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan (samoin kuin kesäkuun 2008 suunnitelmassa), että sitä ei enää käytetä telakkatoimintaan, vaan että SSN Mostostal ryhtyy käyttämään sitä teräsrakenteiden valmistukseen.
(170)
Suunnitelman mukaan työvoimaa vähennetään lähes 60 prosentilla eli 1 815 työntekijään.
(171)
Rahoitussuunnitelmien mukaan SSN Ulstein aloittaa toimintansa vuonna 2009 ja alkaa tuottaa voittoa vuonna 2010. SSN Mostostalin ja SSN Wspólnan on tarkoitus aloittaa toimintansa vuonna 2009, ja niiden pitäisi tuottaa voittoa alusta alkaen. SSN Odra aloittaa telakkatoiminnan vuonna 2010, ja rahoitussuunnitelmien mukaan sen pitäisi alkaa tuottaa voittoa välittömästi.
(172)
SSN Ulsteinin arvioitu myyntivoitto on 6 prosenttia, mitä suunnitelmassa pidetään riittävänä. SSN Odran tapauksessa myyntivoitto olisi ensimmäisenä tuotantovuonna 11 prosenttia (koska vuoden aikana on tarkoitus toteuttaa kaksi erittäin tuottoisaa sopimusta) ja seuraavina vuosina 7-8 prosenttia. SSN Mostostalin arvioitu myyntivoitto olisi 6-9 prosenttia vuosina 2009-2011 ja 11 prosenttia vuonna 2012. SSN Wspólnan ja SSN Biuro projektowen myyntivoitot olisivat marginaaliset: SSN Wspólnalla 0,4 prosenttia koko toiminnan ajan ja SSN Biuro projektowella 1,6 prosenttia. Suunnitelman mukaan näiden kahden yrityksen alhaiset myyntivoitot johtuvat alhaisista marginaaleista ja ovat perusteltuja, koska yritykset ovat palveluyrityksiä, jotka toiminnallaan avustavat lopputuotteita valmistavia yrityksiä, suurelta osin niiden toimittamia materiaaleja käyttäen.
(173)
SSN Nowan on tarkoitus panna täytäntöön telakan nykyiseen tilauskantaan sisältyvät kannattamattomat sopimukset. Tämä tarkoittaa sitä, että yritys tuottaa tappiota koko toimintansa ajan lakkauttamiseensa asti. Tämän vuoksi suunnitelman toteuttaminen edellyttää, että SSN Nowan tulevien tappioiden kattamiseksi myönnetään 430 miljoonaa zlotya lisää valtiontukea. Tämän suunnitelman mukaan valtiontukea tarvittaisiin siis vähemmän kuin kesäkuun 2008 rakenneuudistussuunnitelman mukaan: silloin edellytettiin 588 miljoonan zlotyn pääomankorotuksen ja 68 miljoonan zlotyn lainan myöntämistä. Komissio huomauttaa kuitenkin, että julkiset laitokset (ARP ja KPS) olivat tällä välin (elokuussa 2008) toteuttaneet toimenpiteen, jonka yhteydessä velkoja muutettiin osakkeiksi yhteensä 130 miljoonan zlotyn arvosta.
2.8 VASTASUORITTEET
(1)
Puolan viranomaisten ja komission yksiköiden välillä joulukuussa 2006 tehdyn sopimuksen perusteella komissio aloitti Puolan viranomaisten ja Szczecinin telakan edustajien kanssa intensiiviset neuvottelut tarvittavien vastasuoritteiden määrittämiseksi.
(175)
Yhteistyössä ulkopuolisen konsultin ja telakan kanssa komissio määritteli jäljempänä esitellyn menetelmän, jonka mukaisesti Puolan viranomaisten vastasuoritteeksi ehdottama tuotantokapasiteetin supistaminen arvioidaan.
(176)
Jotta vastasuoritteilla olisi merkitystä, tuotantokapasiteettia on supistettava niin paljon, että se on rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen pienempi kuin nykyään.
(177)
Komissio arvioi ensin telakan nykyiset tekniset resurssit sen oletuksen perusteella, että alusten kokoaminen rakennusalustoilla on yksi telakan tuotantoprosessin pullonkauloista, jota ei ole helppo ohittaa ulkoistamisen avulla. Komission soveltaman menetelmän mukaisesti (jota Puolan viranomaiset ja telakan edustajat eivät ole vastustaneet) tuotantokapasiteetti lasketaan sen mukaan, kuinka kauan tyypillisen alusvalikoiman kokoaminen rakennusalustalla kestää (koska alusten bruttovetoisuuden vaihteluista huolimatta niiden kokoaminen voi kestää yhtä kauan).
(178)
Nykyisen tuotantokapasiteetin laskennassa on otettu huomioon (tietynlaisen) aluksen kokoamiseen rakennusalustalla kuluva todellinen aika. Tähän aikaan vaikuttavat kaikki nykyisen tuotantoprosessin puutteet eli alhainen tuottavuus, tuotannon pullonkaulat, tuotantovälineiden kuluneisuus, tuotantoprosessin tehottomuus ja työvoimaan liittyvät ongelmat. Kokoamisaikaan vaikuttavista tekijöistä voidaan laskea pois ainoastaan telakan heikosta taloudellisesta tilanteesta johtuvat nykyiset taloudelliset rajoitukset. Käyttöpääoman epäsäännöllinen saatavuus tai sen puuttuminen kokonaan voi häiritä tuotantoprosessia merkittävästi. Koska kyseessä on ulkoinen tekijä, joka vaikuttaa kaikkiin vaikeassa taloudellisessa tilanteessa oleviin yrityksiin eikä pelkästään kyseiseen yritykseen, komissio katsoo, että telakan todellisia tuottavuuslukuja voidaan mukauttaa sen oletuksen pohjalta, että telakalla on jatkuvasti käytössään riittävästi käyttöpääomaa.
(179)
Tulevaa tuotantokapasiteettia koskevissa ennusteissa on otettu huomioon (tietynlaisen) aluksen kokoamiseen rakennusalustalla tarvittava todennäköinen aika olettaen, että telakan tuottavuus on vertailukelpoinen muiden, kilpailevien eurooppalaisten telakoiden tuottavuuden kanssa. Toisin sanoen huomioon on otettava laitosten tarvittavan modernisoinnin vaikutus sekä työolojen optimointi (organisaatio, rahoitus, toimitukset, työntekijät).
(180)
Modernisointi on välttämätön, jos telakka haluaa palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuutensa. Kun modernisointi lisää tuottavuutta, telakka voi yhtäältä vähentää panostusta tuotantoon ja toisaalta nopeuttaa tuotantoa. Kun tuotannon eri osa-alueet kehittyvät, telakan tuotantokapasiteetti eli kyky valmistaa tietty määrä tuotteita kasvaa. Tämän vuoksi on syytä täsmentää, että joidenkin tuotantovälineiden poistaminen käytöstä, esimerkiksi Szczecinin telakalla ehdotettu yhden rakennusalustan sulkeminen, saattaa jäädä merkityksettömäksi, jos telakan tuotantokapasiteetti kaiken kaikkiaan kasvaa. Jotta kyse olisi todellisista vastasuoritteista, telakan tuotantokapasiteetin supistaminen on toteutettava sillä tavoin, että kapasiteetti on rakenneuudistuksen päätyttyä eli investointien toteuttamisen ja tuottavuuden paranemisen jälkeen edelleen nykyistä alhaisempi. Vain tällä tavoin voidaan sovittaa yhteen kaksi tavoitetta eli palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus, mikä edellyttää tuottavuuden lisäämistä, ja välttää samalla valtiontuen vääristävä vaikutus kauppaan niin pitkälle kuin mahdollista.
(181)
Jotta voidaan varmistaa, että nykyinen ja tuleva tuotantokapasiteetti on laskettu johdonmukaisesti, on laskelmissa käytettävä samaa tuotevalikoimaa eli samantyyppisiä aluksia. Vaihtoehtoisesti voitaisiin käyttää nk. ”tyypillistä alusta” (eli telakan tilauskannan perusteella tyypillistä bruttovetoisuutta).
(182)
Szczecinin telakan toimittamien tietojen perusteella sen nykyinen tuotantokapasiteetti on taloudelliset rajoitukset huomioon ottaen noin 177 000-202 000 tasattua bruttotonnia riippuen siitä, sisällytetäänkö kemikaalisäiliöalukset tuotantovalikoimaan vai ei. Ilman taloudellisia rajoitteita telakan tuotantokapasiteetti on 208 000 tasattua bruttotonnia (9,15 alusta) kemikaalisäiliöalukset mukaan lukien ja 238 000 tasattua bruttotonnia (10,7 alusta) kemikaalisäiliöalukset pois lukien.
(183)
Telakan mukaan vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmassa mainitut investoinnit eivät vaikuta kokoamisaikaan vaan ainoastaan vähentävät kustannuksia. Lisäksi telakka selitti, että vaikka jotkut investoinnit saattavat lyhentää kokoamisaikaa, vaikutusta tasaa tuotantomenetelmän perusteellinen muuttaminen, jonka vuoksi varustelu voidaan aloittaa aikaisemmin. Telakka huomautti myös, että kokoamisajan lyhentämiseksi olisi tehtävä investointeja itse rakennusalustoihin. Telakan arvion mukaan nämä investoinnit maksaisivat 200 miljoonaa euroa ja ovat siten sen ulottumattomissa.
(184)
Edellä esitetyn perusteella telakan tuleva tuotantokapasiteetti (edellyttäen että mitään tuotantolinjoja ei suljeta) olisi yhtä suuri kuin nykyinen tuotantokapasiteetti ilman taloudellisten rajoitteiden vaikutusta eli 208 000 tasattua bruttotonnia kemikaalisäiliöalukset mukaan lukien ja 238 000 tasattua bruttotonnia kemikaalisäiliöalukset pois lukien.
(185)
Jos pienin rakennusalusta (Wulkan 1) suljetaan, telakan tuotantokapasiteetti olisi 149 000 tasattua bruttotonnia (6,25 alusta) arvoltaan alimman bruttovetoisuuden mukaan (kemikaalisäiliöalukset mukaan lukien) ja 178 000 tasattua bruttotonnia (7,8 alusta) arvoltaan korkeimman bruttovetoisuuden mukaan (kemikaalisäiliöalukset pois lukien).
(186)
Komissio on laskenut näiden numerotietojen perusteella, että pienimmän rakennusalustan sulkeminen supistaisi tuotantokapasiteettia tuotevalikoimasta riippuen 25-46 prosentilla. Tämän perusteella ja ottaen huomioon, että muiden rakennusalustojen sulkeminen supistaisi tuotantokapasiteettia vähintään 59 prosentilla, komission yksiköt katsovat alustavasti, että Puolan viranomaisten ehdottama Wulkan 1:n sulkeminen olisi riittävä vastasuorite.
2.9 TUKITOIMENPITEET
(187)
Komissio päätti aloittaa muodollisen tutkintamenettelyn päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa lueteltujen tukitoimenpiteiden osalta. Toimenpiteisiin kuuluivat pääomankorotus, kaksi suoritusvakuutta, jotka ARP:n oli tarkoitus myöntää, sekä joitakin kiinteistöveromaksujen lykkäyksiä ja mitätöintejä, jotka Szczecinin kaupunki oli hyväksynyt. Toimenpiteiden nimellisarvo oli 126 524 652 zlotya.
(188)
Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa mainittuja toimenpiteitä nro 62 ja 63 eli kahta suoritusvakuutta ei ole myönnetty. (11) Lisäksi Puolan viranomaiset ilmoittivat komissiolle, että kiinteistöveron mitätöinti, joka mainitaan muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa toimenpiteinä nro 64 ja 68, on lykätty. (12)
(189)
Jäljempänä olevassa taulukossa 3 on eritelty toimenpiteet, jotka on myönnetty sen jälkeen kun Puola liittyi EU:hun 1 päivänä toukokuuta 2004 ja ennen 30 päivää kesäkuuta 2007. Puola on ilmoittanut näistä toimenpiteistä 11 päivänä heinäkuuta 2007 päivätyllä kirjeellä. Toimenpiteiden nimellisarvo on 259 560 990 zlotya. Toimenpide nro 1 vastaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa mainittua toimenpidettä 61.
(190)
Taulukko 3 käsittää KPS:n myöntämät lainat, joilla on rahoitettu telakan tarvitsema käyttöpääoma. Puolan viranomaiset vakuuttavat 11 päivänä heinäkuuta 2007 ja 9 päivänä tammikuuta 2008 päivätyissä kirjeissään, että kyseiset lainat eivät ole valtiontukea, koska niistä perittävät korot oli määritelty lainan käyttötarkoituksena olleeseen konkreettiseen hankkeeseen liittyvän riskin perusteella.
(191)
KPS sovelsi näihin vuosina 2005-2007 myönnettyihin lainoihin hieman yli 6 prosentin korkoa. Silloin kun KPS myönsi lainat telakalle, Puolan viitekorko oli 5,56-6,24 prosenttia. Lisäksi KPS peri lainoista 0,1-0,4 prosentin kertamaksun. Puolan viranomaisten mukaan KPS vaati vakuudeksi täytäntöönpanomääräyksen hyväksymisen, saatavien luovutussopimuksen, ehdottoman maksumääräyksen, muussa kuin kotimaan valuutassa määriteltyjä joukkovelkakirjalainoja tai omaisuuserien panttauksia. (13)
(192)
KPS perustettiin vuonna 2004 ARP:n tytäryhtiöksi, jonka tehtävänä oli toimia ARP:n korkean riskin pääomarahastona. KPS:n päätehtävänä oli toimia Puolan kolmen suurimman telakan yhdistämisen välineenä, mutta yhdistämishankkeesta luovuttiin vuonna 2006. Puolan viranomaisten vuonna 2006 toimittamien tietojen (14) mukaan KPS:n rahoituksen oli tarkoitus muodostua ARP:n myöntämästä pääomasta, ARP:n luontoissuorituksesta (osakkuudet kolmansissa yrityksissä) sekä ARP:n takaamasta uusiutuvasta pankkilainasta, joka olisi kohdennettu erityisesti telakan rahoituksen tukemiseen. Puolan hallituksen verkkosivuilta saatujen tietojen mukaan KPS:n oli myös määrä tukea Puolan telakkateollisuutta laskemalla liikkeeseen ARP:n takaamia joukkovelkakirjalainoja. Asiakirjassa ”Strategia dla sektora stoczniowego (morskie stocznie produkcyjne) w Polsce w latach 2006-2010” (15) vahvistetaan, että KPS:n oli määrä kerätä tuloja laskemalla liikkeeseen noin 100 miljoonan Yhdysvaltain dollarin arvosta vaihtovelkakirjoja, joiden vakuutena olevat varat oli kohdennettu laivanrakennusteollisuuden rakenneuudistukseen valtiolta ARP:lle siirrettyjen rahastojen muodossa.
(193)
Taulukossa 4 eritellään toimenpiteet, jotka ARP ja KPS ovat toteuttaneet 30 päivän kesäkuuta 2007 ja 15 päivän helmikuuta 2008 välisenä aikana ja joista on ilmoitettu komissiolle 11 päivän heinäkuuta 2007 jälkeen 6 päivänä joulukuuta 2007 ja 12 päivänä helmikuuta 2008 päivätyillä kirjeillä. Taulukossa mainitaan myös muut ARP:n ja KPS:n myöntämät lainat, joista komissio on saanut tiedon kesäkuussa 2008 laaditusta Szczecinin telakan esitteestä (16), kesäkuussa 2008 toimitetusta Mostostalin rakenneuudistussuunnitelmasta (17) ja syyskuussa 2008 toimitetusta rakenneuudistussuunnitelmasta. Näiden toimenpiteiden nimellisarvo on 417 531 254 zlotya.
(194)
Taulukossa 5 luetellaan julkisoikeudelliset velat, joita ei ole pantu täytäntöön. Ne muodostuvat heinäkuusta 2003 joulukuuhun 2004 kertyneestä maksamattomasta kiinteistöverosta, jonka määrä on 12 402 000 zlotya. Toimenpide vastaa muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyn päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa mainittuja toimenpiteitä 64-68.
(195)
Kun otetaan huomioon Szczecinin telakan epävarma taloudellinen tilanne, komissio ei voi sulkea pois mahdollisuutta, että sille olisi myönnetty muutakin vastaavanlaista valtiontukea.
(196)
Lopuksi todettakoon, että KUKE myönsi Szczecinin telakalle takauksia tuotannon turvaamiseksi, jäljempänä ’etumaksutakaukset’ tai ’KUKEn takaukset’. Käytännöllisesti katsoen kaikkien alusten tuotanto oli rahoitettu näiden takausten avulla 1 päivästä toukokuuta 2004. Szczecinin telakka sai 1 päivän toukokuuta 2004 ja 30 päivän toukokuuta 2008 välisenä aikana yhteensä 96 takausta, joiden yhteissumma oli 1 928 869 694 zlotya. (18) Puolan viranomaiset ilmoittivat 11 päivänä heinäkuuta 2007, että KUKE jatkaisi takausten myöntämistä Szczecinin telakalle vuoden 2008 loppuun asti. Kuten 12 päivänä syyskuuta 2008 toimitetusta rakenneuudistussuunnitelmasta käy ilmi, KUKE oli myöntänyt Szczecinin telakalle 26 päivänä kesäkuuta 2008 jälleen kymmenen takausta, joiden yhteissumma oli 429 578 282 zlotya.
(197)
Telakkateollisuudessa on tyypillistä, että telakoilla ei ole riittävästi käyttöpääomaa alusten rakentamista varten, vaan ne joutuvat rahoittamaan tuotantonsa lainojen muodossa myönnetyllä ulkopuolisella rahoituksella (ns. tuotantolainoilla) tai laivanvarustajien etumaksuilla. Laivanvarustajat maksavat yleensä 80 prosenttia aluksen hinnasta etumaksuina määrätyissä rakennusaikataulun vaiheissa ja loput 20 prosenttia aluksen luovutuksen yhteydessä. Laivanvarustajien osallistuminen rakennettavien alusten rahoitukseen on siten elintärkeää. Szczecinin telakan KUKElta saamien takausten merkitys on siinä, että niillä turvattiin laivanvarustajien etumaksut sen riskin varalta, että telakka ei pystyisi toimittamaan alusta.
(198)
Puolan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan KUKE myönsi takaukset Szczecinin telakalle seuraavan menettelyn mukaisesti. Ensin laivanvarustajan kanssa allekirjoitettiin sopimus, johon yleensä sisältyi ehto, jonka mukaan telakan on tiettyyn määräaikaan mennessä osoitettava, että aluksen tuotannon rahoituksella on KUKEn myöntämä takaus. KUKE teki päätöksen, jossa se sitoutui varmistamaan koko aluksen rahoituksen myöntämällä etumaksuille takauksen. Tämän jälkeen tehtiin erilliset sopimukset, joilla KUKE aktivoi kuhunkin (yleensä neljään) etumaksuerään liittyvät takaukset. KUKEn riski siinä tapauksessa, että telakka ei pysty toimittamaan alusta, on yleensä 80 prosenttia aluksen koko hinnasta ja laivanvarustajan ennen aluksen toimitusta maksamista etumaksuista. Riski on KUKEn tiedossa ennen kuin se tekee päätöksen takauksen myöntämisestä laivanvarustajan maksamille etumaksuille. Takaus raukeaa aluksen toimituspäivänä.
(199)
KUKE on Puolan vientiluottolaitos, joka vastaa erilaisista toiminnoista. (19) Periaatteessa sen toiminta voidaan jakaa kaupalliseen toimintaan ja valtiokonttorin nimissä ja sen takauksen nojalla harjoitettavaan toimintaan. Valtiokonttorin nimissä harjoitettava toiminta hoidetaan ”Interes Narodowy” -nimiseltä erilliseltä pankkitililtä. Szczecinin telakalle myönnetyt takaukset sisältyvät valtiokonttorin takaamaan toimintaan.
(200)
Puolan viranomaisten toimittamien tietojen mukaan KUKE myönsi Szczecinin telakalle takaukset laivanvarustajien maksamille etumaksuille, ja telakan suorittaman takausmaksun suuruus määräytyi takauksen arvon perusteella. Enintään 35 miljoonan zlotyn takauksista perittävä takausmaksu oli 2 prosenttia vuodessa ja tätä suuremmista takauksista 1 prosentti vuodessa. Vakuudeksi KUKE vaati, että sille siirretään aluksen, rakenteilla olevan aluksen ja rakennustarvikkeiden omistusoikeus.
(201)
Taulukoista 3-5 ja edellä esitetyistä tiedoista käy ilmi, että Szczecinin telakka sai 1 päivästä toukokuuta 2004 alkaen hyötyä valtiontukitoimenpiteistä, joiden yhteenlaskettu nimellisarvo oli 3 047 943 120,5 zlotya (noin 896 miljoonaa euroa).
Taulukko 3
Szczecinin telakalle 1 päivän toukokuuta 2004 ja 30 päivän kesäkuuta 2007 välisenä aikana myönnetty valtiontuki (Puolan viranomaisten ilmoittamat tiedot)
N:o
Tuen myöntävä elin
Tukitoimenpide
Oikeusperusta
Päätöksen tai sopimuksen numero
Tuen myöntämis-päivä
Voimaantulo
Korot
Tuen voimassa-oloaika
Nimellisarvo
(zlotyina)
1
2
3
4
5
6
7
8
9
10
1.
ARP
Pääoman-korotus
15.9.2000 annettu laki, kaupallisia yrityksiä koskeva lakikirja (virallinen lehti nro 94, 1037, laki sellaisena kuin se on muutettuna)
Rep. A nr 4528/2004
21.12.2004
20.6.2005
Ei sovelleta
Kertaluonteinen tuki
61 752 652,83
2.
KPS
Laina
23.4.1964 annettu laki, siviililakikirja (virallinen lehti nro 16, 93, laki sellaisena kuin se on muutettuna)
Sopimus nro 1/10/2005
13.10.2005
14.10.2005
1M WIBOR + 2 %
13.4.2006
20 000 000,00
3.
KPS
Laina
23.4.1964 annettu laki, siviililakikirja (virallinen lehti nro 16, 93, laki sellaisena kuin se on muutettuna)
Sopimus nro 1/10/2006
15.2.2006 (liitteet: 27.4.2006, 24.8.2006, 26.9.2006, 27.11.2006, 21.12.2006, 31.1.2007)
21.2.2006
27.4.2006
27.9.2006
16.2.2007
21.2.2007
30.3.2007
1.5.2007
31.5.2007
ei tietoja
31.8.2009
68 405 400,00
(18 000 000,00 USD)
4.
KPS
Laina
23.4.1964 annettu laki, siviililakikirja (virallinen lehti nro 16, 93, laki sellaisena kuin se on muutettuna)
Sopimus 12.1.2007
12.1.2007
3.4.2007
5.4.2007
16.4.2007
26.4.2007
30.4.2007
16.5.2007
31.5.2007
ei tietoja
31.1.2009
82 902 937,50 (21 375 000,00 USD)
5.
KPS
Laina
23.4.1964 annettu laki, siviililakikirja (virallinen lehti nro 16, 93, laki sellaisena kuin se on muutettuna)
Sopimus nro 1/2/2007
9.2.2007 (liitteet: 29.3.2007, 4.4.2007)
9.2.2007
WIBOR 1M + 2,25%
27.4.2007
12 200 000,00
6.
KPS
Laina
23.4.1964 annettu laki, siviililakikirja (virallinen lehti nro 16, 93, laki sellaisena kuin se on muutettuna)
Sopimus nro 2/2/2007
12.2.2007
12.2.2007
WIBOR 1M + 2,25%
12.8.2007
14 300 000,00
Yhteensä:
259 560 990,33
Taulukko 4
Szczecinin telakalle myönnetty lisätuki 30 päivän kesäkuuta 2007 ja 12 päivän syyskuuta 2008 välisenä aikana (Puolan viranomaisten ilmoittamat tiedot)
N:o
Tuen myöntävä elin
Tukitoimenpide
Oikeusperusta
Tuen myöntämispäivä
Nimellisarvo
(zlotyina)
1
2
3
4
5
6
7.
KPS
Pääomankorotus
Sopimus
7/8/2007
9 999 954,69
8.
KPS
Pääomankorotus
7/8/2007
33 999 919,80
9.
ARP
Pääomankorotus
Szczecinin telakan ja ARP:n välinen sopimus pääomankorotuksena myönnettävästä valtiontuesta
19/9/2008
86 000 151,93
10.
ARP
Laina
30.8.1996 annettu laki kaupallistamisesta ja yksityistämisestä (virallinen lehti 02.171.1397, laki sellaisena kuin se on muutettuna)
5/12/2007
49 000 000,00
11.
ARP
Laina
Sopimus OPP/3/08
6/2/2008
41 000 000,00
12.
KPS
Laina
Sopimus 1/11/2007
23/11/2007
9 000 000,00
13.
KPS
Laina
Sopimus 1/3/2008
5/3/2008
20 000 000,00
14.
ARP
Laina
Sopimus OPP/5/08
30/9/2009
32 250 000,00
15.
KPS
Laina
12/8/2007
4 709 380,37
16.
ARP
Saatavien muuttaminen osakkeiksi
Rep. A. No 6603/2008, 8014/2008
20/6/2008
110 999 077,11
17.
KPS
Saatavien muuttaminen osakkeiksi
Rep. A. No 6603/2008, 8014/2008
20/6/2008
20 572 770,24
Yhteensä:
417 531 254,1
Taulukko 5
Julkisoikeudelliset velat, joita ei ole pantu täytäntöön 1 päivän toukokuuta 2004 jälkeen
N:o
Tuen myöntävä elin
Tukitoimenpide
Velka
Maksamatta oleva määrä
(zlotyina)
12.
Szczecinin kaupunki
Lykkäys
Kiinteistövero heinäkuun 2003 ja joulukuun 2004 väliseltä ajalta
12 402 000,00
3. ARVIOINTI
3.1 KOMISSION TOIMIVALTA
(202)
Liittymissopimuksen liitteessä IV olevassa 3 kohdassa määritellään niin sanottu siirtymävaiheen järjestely. Siinä määritellään oikeudelliset puitteet sellaisten tukitoimenpiteiden arviointia varten, jotka on myönnetty uudessa jäsenvaltiossa ennen sen liittymistä Euroopan unioniin ja joita sovelletaan vielä liittymisen jälkeen.
(203)
Komissiolla ei ole toimivaltaa arvioida ennen liittymistä myönnettyjä tukitoimenpiteitä, joita ei sovelleta enää liittymisen jälkeen, siirtymävaiheen järjestelyn eikä EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määritellyn menettelyn mukaisesti.
(204)
Toisaalta komissio tarkastelee liittymisen jälkeen toteutettuja toimenpiteitä joko ilmoitettuna tukena tai sääntöjenvastaisena tukena EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa määritellyn menettelyn mukaisesti.
(205)
Tietyn tukitoimenpiteen toteuttamisajankohta selvitetään sen oikeudellisesti sitovan asiakirjan perusteella, jossa toimivaltaiset kansalliset viranomaiset ovat sitoutuneet myöntämään tuen. (20) Se, onko jokin hallinnollinen asiakirja oikeudellisesti sitova, määräytyy kansallisen lainsäädännön perusteella. Komission on kuitenkin voitava erityisesti rajatapauksissa tarkastella näitä hallinnollisia asiakirjoja ja arvioida niiden muodon ja sisällön perusteella, ovatko ne voineet aiheuttaa tuensaajalle oikeutettuja odotuksia, jotka voitaisiin panna täytäntöön puolalaisessa tuomioistuimessa. Komissiolla on oltava mahdollisuus tarkastella kansallisia hallinnollisia asiakirjoja, jotta se voi käyttää yksinomaista toimivaltaansa hyväksyä Puolassa 1 päivän toukokuuta 2004 jälkeen toteutettujen tukitoimenpiteiden osalta poikkeuksia pääsäännöstä, jonka mukaan valtiontukien myöntäminen on kielletty.
(206)
Tukitoimenpiteitä on sovellettu liittymisen jälkeen, jos ne ovat tulleet voimaan ennen liittymistä ja niiden perusteella myönnetään lisätukea tai tukitasoa korotetaan liittymisen jälkeen eli jos valtion taloudellisten sitoumusten konkreettinen määrä ei ollut täsmällisesti tiedossa päivänä, jona tukitoimenpide tuli voimaan, eikä liittymispäivänä.
(207)
Puolan viranomaisten toimittamien tietojen perusteella komissio vahvisti muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä, että useat komissiolle ilmoitetut toimenpiteet olivat itse asiassa uutta tukea, joka oli tarkoitus myöntää 1 päivän toukokuuta 2004 jälkeen eli sen jälkeen kun Puola oli liittynyt Euroopan unioniin. Käytännössä komissio katsoi, että pääomankorotus, kaksi suoritusvakuutta, maksamattomien kiinteistöverojen mitätöinti ja maksujen lykkääminen olivat uutta tukea.
(208)
Puolan viranomaiset ovat ensinnäkin ilmoittaneet komissiolle, että muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa mainittuja toimenpiteitä nro 62 ja 63 eli kahta riidanalaista suoritusvakuutta ei lopulta myönnettykään. Sen vuoksi niitä ei käsitellä tässä päätöksessä.
(209)
Toiseksi Puolan viranomaiset ovat vahvistaneet, että heinäkuun 2003 ja joulukuun 2004 väliseltä ajalta kertynyttä kiinteistöverovelkaa Szczecinin kaupungille (muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa mainitut toimenpiteet 64-68) ei ole toistaiseksi pantu täytäntöön eikä mitätöity. Tämä tarkoittaa, että kyseistä velkaa ei ole pantu täytäntöön, vaan sen maksamista on lykätty pitkäksi ajaksi sen jälkeen kun Puola liittyi Euroopan unioniin. Julkisoikeudellisten velkojen täytäntöönpanon jatkuva lykkääminen voi vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (21) olla valtiontukea. Aihetta tarkastellaan lähemmin jäljempänä. Kun velkojen täytäntöönpanon lykkääminen on tapahtunut Euroopan unioniin liittymisen jälkeen, se kuuluu selkeästi komission toimivaltaan EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan nojalla. Sen vuoksi näitä toimenpiteitä käsitellään tässä päätöksessä.
(210)
Kolmanneksi on todettava, että Puolan viranomaisten ja muiden asianomaisten muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen perusteella toimittamat huomautukset ARP:n suorittamasta pääomankorotuksesta (päätöksen liitteessä olevassa B kohdassa mainittu toimenpide nro 61) eivät ole saaneet komissiota vakuuttuneeksi siitä, ettei kyseinen toimenpide olisi uutta tukea. Sen vuoksi tätä toimenpidettä käsitellään tässä päätöksessä.
(211)
Komissio selittää jäljempänä, miksi se ei voi hyväksyä Puolan viranomaisten ja muiden asianomaisten esittämiä perusteluja.
(212)
Puolan viranomaisten mukaan pääomankorotusta olisi tarkasteltava osana Puolan hallituksen laajaa telakkateollisuuden tukiohjelmaa. Komissio katsoo kuitenkin, että Szczecinin telakka ei voi tällaisen yleisen ohjelman perusteella vaatia yhtä osakkaistaan eli ARP:tä toteuttamaan koko pääomankorotusta. Kaiken lisäksi ARP ei budjettisyistä pystynyt aluksi toteuttamaan vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelmassa mainittua pääomankorotusta kokonaisuudessaan.
(213)
Puolan viranomaiset ovat myös väittäneet, että komissio soveltaa yhteisön oikeuden mukaisia kriteerejä ennen liittymistä tapahtuneisiin tosiseikkoihin ja kansalliseen lainsäädäntöön. Komissio huomauttaa, että ennen liittymistä toteutettuja toimenpiteitä koskeva komission toimivalta on määritelty liittymissopimuksessa, joka sitoo yhtä lailla sekä yhteisöä että Puolaa. Komissio on tulkinnut ilmaisua ”tuli voimaan ennen liittymistä” samalla tavalla kuin tuen myöntämisen yhteydessä. (22)
(214)
Puolan viranomaisten mukaan kansallisessa lainsäädännössä edellytetään ainoastaan, että kilpailu- ja kuluttajansuojaviraston pääjohtaja hyväksyy rakenneuudistussuunnitelman ja siinä määritellyt tukitoimenpiteet. Komissio katsoo, että pelkästään tällaisen hyväksymisen perusteella ei voida päätellä, että ”toimenpide on tullut voimaan ennen liittymistä”. Kansallinen kilpailuvirasto on tarkistanut, että tukitoimenpide oli valtiontukea koskevan kansallisen lainsäädännön mukainen. Se, että kyseinen virasto hyväksyy toimenpiteen, ei kuitenkaan luo oikeudellisesti perusteltua odotusta siitä, että tuki todellisuudessa myönnetään, kuten ei myöskään EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan nojalla tehty komission selvitys tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille.
(215)
Lisäksi Puolan viranomaiset pitävät kiistattomana tosiseikkana sitä, että Szczecinin telakka ja ARP olivat yhdessä sopineet vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelmassa mainitusta pääomankorotuksesta. Muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessään komissio toteaa, että tukitoimenpiteen katsotaan tulleen voimaan, jos toimivaltainen elin on tehnyt päätöksen, joka kansallisen lainsäädännön nojalla voi luoda oikeudellisesti perustellun ja kansallisessa tuomioistuimessa täytäntöönpanokelpoisen odotuksen siitä, että tuki myönnetään. Voidakseen käyttää sille liittymissopimuksessa ja EY:n perustamissopimuksessa annettua toimivaltaa komission on voitava tarkistaa, onko näin tapahtunut. Puolan viranomaiset ja muut asianomaiset eivät kuitenkaan ole toimittaneet minkäänlaisia todisteita sen väitteen tueksi, että Szczecinin telakka olisi pystynyt vetoamaan kansallisessa tuomioistuimessa siihen, että sillä oli perusteltu oikeus odottaa saavansa tukea sillä perusteella, että ARP:n hyväksymässä vuoden 2003 rakenneuudistussuunnitelmassa mainitaan 241 miljoonan zlotyn suuruinen pääomankorotus. Käytännössä pääomankorotuksen toteuttamiseksi tarvittiin kaksi osakkaiden ylimääräisen kokouksen tekemää päätöstä: 9 päivänä huhtikuuta 2004 tehty päätös (180 miljoonaa zlotya (23) ja 24 päivänä joulukuuta 2004 tehty päätös (61miljoonaa zlotya).
3.2 EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 1 KOHDASSA TARKOITETTU VALTIONTUKI
3.2.1 VALTIONTUEN OLEMASSAOLO
(216)
EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(217)
Komissio katsoo, että kaikki edellä johdanto-osan 2.7 luvussa kuvatut toimenpiteet on myönnetty jäsenvaltion toimesta tai valtion varoista ja että ne ovat valikoivia, koska ne on myönnetty yhdelle yritykselle.
(218)
Szczecinin telakka on Euroopan suurimpia telakoita. Viime vuosina yli 60 prosenttia sen tilauskannasta on muodostunut konttialuksista. Szczecinin telakka kilpailee siten aktiivisesti saksalaisten ja tanskalaisten telakoiden kanssa. Szczecinin telakalle myönnetty jatkuva tuki, jonka ansiosta se on voinut tehdä sopimuksia selvittämättä ja kompensoimatta perusteellisesti niihin liittyviä riskejä, on haitannut muiden eurooppalaisten telakoiden toimintaa, joilla on kapasiteettia rakentaa konttialuksia.
(219)
Komissio katsoo, että Szczecinin telakka toimii myös muilla rahtialusten tuotannon segmenteillä, sillä se rakentaa esimerkiksi monikäyttöaluksia, kemikaalisäiliöaluksia ja ro-ro-aluksia (tähän ryhmään kuuluvat myös ro-pax- ja con-ro-alukset) ja kilpailee näillä segmenteillä muiden eurooppalaisten telakoiden kanssa. Esimerkiksi vuoden 2006 lopulla tuotesäiliöalukset ja kemikaalisäiliöalukset muodostivat noin 8 prosenttia eurooppalaisten telakoiden tilauskannasta. Näillä segmenteillä toimivat aktiivisesti erityisesti saksalaiset ja romanialaiset telakat.
(220)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että Szczecinin telakalle myönnetty valtiontuki on vaikuttanut jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(221)
Komission on myös selvitettävä, liittyykö Szczecinin telakalle myönnettyihin tukitoimiin aiheetonta etua ja vääristivätkö tai uhkasivatko tukitoimet siten vääristää kilpailua. Komissio toteaa, että Puolan viranomaiset ovat asettaneet kyseenalaiseksi KPS:n myöntämien lainojen ja KUKEn myöntämien takausten luokittelun valtiontueksi sillä perusteella, että ne läpäisevät markkinataloussijoittajaa koskevan testin. Puolan viranomaiset eivät ole kiistäneet muiden tässä päätöksessä käsiteltävien tukitoimenpiteiden luokittelua valtiontueksi.
(222)
Seuraavassa komissio selvittää, miksi julkisoikeudellisten velkojen täytäntöönpanon jatkuva lykkääminen ei ole markkinatalouden ehdoin toimivan velkojan periaatteiden mukaista. Seuraavaksi komissio tarkastelee erikseen Puolan viranomaisten kyseenalaistamia toimenpiteitä. Lopuksi komissio punnitsee tässä päätöksessä käsiteltävien toimenpiteiden myöntämisolosuhteita ja niiden vaikutusta kilpailuun.
(a) Julkisoikeudellisten velkojen täytäntöönpanon lykkääminen
(223)
Julkisoikeudellisten velkojen täytäntöönpanon jatkuva lykkääminen voi vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (24) olla valtiontukea. Aihetta tarkastellaan lähemmin jäljempänä. Kun velkojen täytäntöönpanon lykkääminen on tapahtunut Euroopan unioniin liittymisen jälkeen, se kuuluu selkeästi komission toimivaltaan EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan nojalla. Komission mielestä markkinatalouden ehdoin toimiva velkoja ei hyväksyisi saataviensa maksun jatkuvaa lykkäämistä. Puolan viranomaiset eivät myöskään ole toimittaneet mitään todisteita siitä, että toimivaltainen verovirasto olisi toteuttanut toimenpiteitä Szczecinin telakan julkisoikeudellisten velkojen täytäntöönpanemiseksi esimerkiksi täytäntöönpanomenettelyn tai konkurssioikeuden nojalla. Täytäntöönpanon lykkääminen on ristiriidassa myös sen Puolan viranomaisten väitteen kanssa, että Szczecinin telakka on 1 päivän toukokuuta 2004 jälkeen maksanut julkisoikeudelliset velkansa säännöllisesti ja ettei sille ole myönnetty mitään näihin velkoihin liittyviä lykkäyksiä tai erillisiä maksuaikatauluja.
(b) Toimenpiteet, jotka Puolan viranomaisten mukaan läpäisevät markkinataloussijoittajaa koskevan testin
(224)
Komissio ei voi hyväksyä Puolan viranomaisten väitettä, jonka mukaan KPS:n myöntämään tukeen eli käyttöpääomaa varten myönnettyihin lainoihin ei sisältynyt valtiontukea. Komissio toteaa, että KPS:n vaatima korkoprosentti oli jokseenkin viitekoron tasolla. Komissio toteaa myös, että Szczecinin telakan taloudellinen tilanne on ollut viime vuosina erittäin vaikea. Szczecinin telakka ei olisi pystynyt saamaan tuotantoa varten mitään muuta ulkoista rahoitusta valtion tuella, ei myöskään KPS:n osarahoituksena eikä takauksen muodossa. Telakan käyttöpääoma muodostui etumaksuista, jotka oli kokonaan katettu KUKEn takauksin, ja KPS:n myöntämistä lainoista. Ei siis voida katsoa, että KPS:n perimä korko olisi täysin perustunut KPS:lle aiheutuneeseen riskiin. On totta, että KPS vaati vakuuksia, mutta niiden arvo herättää epäilyksiä; on näet syytä muistaa, että KUKE vaati vastaavia vakuuksia, mutta kun verrataan Szczecinin telakan velkojen suhdetta sen omaisuuteen, on erittäin todennäköistä, että KPS ei pystynyt saamaan telakan omaisuuden perusteella ensiluokkaisia vakuuksia. Joka tapauksessa Puolan viranomaiset eivät ole toimittaneet tarkempia tietoja, joiden perusteella komissio voisi arvioida vaadittujen vakuuksien todellisen arvon.
(225)
Komissio ei myöskään pysty tekemään eroa KPS:n myöntämien lainojen ja KPS:n omistaman ARP:n myöntämien lainojen välillä. On vaikea hyväksyä Puolan viranomaisten väitettä, jonka mukaan ARP:n myöntämät lainat ovat valtiontukea, kun taas sen tytäryhtiön KPS:n myöntämät lainat ovat markkinataloussijoittajaa koskevan periaatteen mukaisia.
(226)
Komissio ei voi hyväksyä Puolan viranomaisten väitettä, jonka mukaan KPS:n yhdessä Bank Handlowy S.A:n ja Bank Pekao S.A:n kanssa muodostamansa yhteenliittymän puitteissa myöntämät lainat (johdanto-osan 201 kappaleessa taulukossa 3 mainitut toimenpiteet 3 ja 4) olivat markkinaehtoisia ja että KPS:n osuus rahoituksesta ei sisältänyt valtiontukea, koska KPS ja pankit osallistuivat yhteenliittymään ja myönsivät rahoitusta ”analogisin ehdoin”.
(227)
Komissio huomauttaa, että Szczecinin telakka oli vaikeassa taloudellisessa tilanteessa silloin kun yhteenliittymä myönsi sille lainoja. Ilman valtiontukea telakka ei olisi pystynyt hankkimaan markkinaehtoista rahoitusta takauksen eikä osarahoituksen muodossa, kuten tässä käsiteltyjen toimenpiteiden yhteydessä tapahtui. Koska telakka ei saanut ulkopuolista rahoitusta mistään muualta kuin KPS:n yhteenliittymältä, näyttää siltä, että pankit olivat halukkaat myöntämään telakalle rahoitusta ainoastaan siksi, että KPS oli mukana toimessa.
(228)
Komissio huomauttaa myös, että korko, jonka KPS vaati Szczecinin telakalle myöntämistään lainoista, vastasi viitekorkoa, johon Puola oli sitoutunut lainojen myöntämisajankohtana. Viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annetussa komission tiedonannossa (25) määritetty viitekorko on alin käytetty korko, ja sitä voidaan korottaa tilanteissa, joihin liittyy erityinen riski (esimerkiksi vaikeuksissa oleva yritys tai pankkien yleensä vaatimat vakuudet puuttuvat). Tässä tapauksessa korkoprosenttia ei korotettu Szczecinin telakan vaikean tilanteen vuoksi.
(229)
Lopuksi komissio huomauttaa, että KPS perustettiin valtion hallinnoimaksi rahastoksi valtiollisen politiikan toteuttamista varten, ja sen rahoitus oli peräisin valtiolta tai sillä oli valtion takaus ARP:n välityksellä. Asiakirjan ”Puolan telakkateollisuuden strategia vuosiksi 2006-2010 (laivanrakennukseen tarkoitetut meritelakat)” mukaan KPS perustettiin huolehtimaan telakoiden tuotannon rahoituksesta kunnes se siirtyy yksityisten sijoittajien vastuulle. Strategian tavoitteet eivät ole pelkästään taloudellisia, vaan myös yhteiskunnallisia ja makrotaloudellisia. (26) Strategiassa annetaan KPS:lle erilaisia toimivaltuuksia yhdessä ARP:n, valtiokonttorin ja muiden julkisten laitosten kanssa. KPS:llä on selvät taloudelliset yhteydet ARP:hen ja valtiokonttoriin, ja KPS toimii välineenä, jonka kautta valtion budjetissa Puolan telakoille ja muun muassa Szczecinin telakalle osoitetut varat kulkevat.
(230)
Nämä tekijät huomioon ottaen komissio katsoo, että KPS ei toiminut markkinataloussijoittajan tavoin myöntäessään Szczecinin telakalle käyttöpääomalainan.
(231)
Puolan viranomaiset vakuuttivat muodollisen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen perusteella toimittamissaan huomautuksissa, että KUKEn Szczecinin telakalle myöntämät takaukset, jotka liittyivät laivanvarustajien etumaksuihin, eivät ole valtiontukea. Komissio ei voi hyväksyä tätä väitettä.
(232)
Komissio muistuttaa ensinnäkin, että laivanvarustajien etumaksuille myönnetyt KUKEn takaukset ovat valtiokonttorin takaamia ja ne hoidetaan ”Interes narodowy” -nimiseltä erilliseltä pankkitililtä. Jos tilillä ei ole riittävästi katetta, KUKE voi saada lainan valtiokonttorilta tai käyttää valtiokonttorin lainatakausrahastoa.
(233)
Toiseksi komissio muistuttaa 18 päivänä heinäkuuta 2007 tekemästään päätöksestä asiassa N 105/2007 (27). Siinä hyväksytyn ohjelman pohjalta KUKE toteuttaa valtion takauksiin perustuvaa vientiluottotakausohjelmaa, johon ei sisälly valtiontukea. Tämä suunnitelma kattaa nykyään sellaiset tuotantovakuudet, joita Szczecinin telakalle on myönnetty jo vuosien ajan. Komissio huomauttaa, että suunnitelmassa suljetaan selkeästi tuen ulkopuolelle (28) yritykset, jotka ovat vaikeassa taloudellisessa tilanteessa tuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annetuissa yhteisön suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä. Suunnitelman olennainen piirre on se, että takausmaksut määritellään riskinarvioinnin perusteella. Esimerkiksi korkeimpaan riskiryhmään kuuluvalta yritykseltä perittävä maksu on alle kahden vuoden takauksista […] prosenttia vuodessa ja yli kahden vuoden takauksista […] prosenttia vuodessa. Peruspalkkio on […] prosenttia vuodessa. Vertailun vuoksi todettakoon, että KUKE peri Szczecinin telakalta 2 prosentin takausmaksun vuodessa, kun takaus oli alle 35 miljoonaa zlotya, ja tätä suuremmista takauksista 1 prosentin takausmaksun vuodessa.
(234)
On selvää, että Szczecinin telakka ei ole oikeutettu saamaan takauksia edellä kuvatusta ohjelmasta, joka komission päätöksen nojalla ei sisällä valtiontukea. Tämän perusteella Szczecinin telakalle myönnettyihin takauksiin sisältyy valtiontukea.
(235)
On niin ikään ilmeistä, että Szczecinin telakalta on peritty paljon pienempi takausmaksu kuin hyvässä taloudellisessa tilanteessa olevilta yrityksiltä perittävä perusmaksu. Maksu on myös selvästi pienempi kuin yrityksillä, jotka kuuluvat korkeaan riskiryhmään mutta joilla on silti oikeus saada takauksia edellä kuvatun ohjelman perusteella. Komissio katsoo, että Szczecinin telakalta peritty takausmaksu ei ole markkinaehtojen mukainen, minkä vuoksi takaus on valtiontukea.
(236)
Kolmanneksi on todettava, että komission tiedonannossa EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina (29) esitettyjen sääntöjen mukaan yksittäinen valtiontakaus ei ole valtiontukea, jos lainanottaja ei ole taloudellisissa vaikeuksissa. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa tämä ehto ei täyty. Tiedonannossa todetaan, että jos lainanottaja on taloudellisissa vaikeuksissa, takaukseen sisältyvän tuen määrä saattaa olla yhtä suuri kuin takauksen kattama määrä.
(237)
Lopuksi komissio toteaa, että Szczecinin telakka sai takauksia ainoastaan KUKElta ja valtiokonttorilta eikä pystynyt saamaan muita takauksia markkinaehdoin. Tämä vahvistaa komission näkemyksen, jonka mukaan laivanvarustajien etumaksuille myönnetyt KUKEn takaukset ovat valtiontukea.
(238)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että myöntäessään takaukset Szczecinin telakalle KUKE ei ole toiminut markkinatalouden ehtojen mukaisesti.
(c) Szczecinin telakalle myönnetyn valtiontuen kilpailua vääristävä vaikutus
(239)
Komissio katsoo, että koska Szczecinin telakka oli täysin riippuvainen valtiontuesta, se alkoi noudattaa kilpailusääntöjen vastaisia käytänteitä esimerkiksi alentamalla tuotteidensa hintoja alle tuotantokustannusten. Se ei kuitenkaan joutunut kärsimään tällaisista käytänteistä yleensä aiheutuvia seurauksia eli markkinoilta sulkemista.
(240)
Lisäksi komissio katsoo, että Szczecinin telakan suurin pitkäaikainen ongelma oli se, että se teki sopimuksia, joista aiheutui tappioita siksi, että zlotyn vaihtokurssi telakkateollisuuden pääasialliseen valuuttaan dollariin nähden jatkuvasti vahvistui ja teräslevyjen hinnat nousivat. Nämä ulkoiset tekijät mainitaan telakkatoiminnan suurimpina uhkatekijöinä jo vuoden 2002 rakenneuudistussuunnitelmassa ja uudelleen vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmassa ja viimeksi vuonna 2008 toteutettujen yksityistämishankkeiden yhteydessä.
(241)
Vaikka telakan hallitus oli tietoinen näistä uhkatekijöistä, telakka jatkoi sopimusten tekemistä toteuttamatta toimenpiteitä, joiden avulla uhkatekijöiden vaikutuksia olisi voitu lieventää, tai toteutti toimenpiteitä, jotka lievensivät niitä vain osittain. Tämä liiketoimintakäytäntö jatkui edelleen vuosina 2004-2008, jolloin telakkamarkkinat vilkastuivat ennennäkemättömällä tavalla ja alusten hinnat nousivat uusiin lukemiin. Tämän ansiosta telakka onnistui säilyttämään toiminnan ja työllisyyden tason ennallaan, mutta se tapahtui tavanomaisen telakkatuotannon aiheuttamien valtavien tappioiden kustannuksella. Telakalla suoritettiin vuoden 2008 alkupuoliskolla Amberin toimesta due diligence -tarkastus, jonka tulokset Puolan viranomaiset ovat vahvistaneet. Tutkimuksen mukaan tappiollisista sopimuksista johtuvat merkittävät tappiot rasittavat myös nykyistä tilauskantaa, jonka toimitusten määräajat sijoittuvat vuosiin 2008 ja 2009. Näissä sopimuksissa ei selvästikään ole pyritty rajoittamaan riskejä millään tavoin tai rajoittaminen on tehty ilmeisen puutteellisesti.
(242)
Tällä perusteella komissio katsoo, että kaikki telakan hyväksi toteutetut toimenpiteet ovat vääristäneet tai uhanneet vääristää kilpailua telakkamarkkinoilla.
(243)
Yhteenvetona komissio toteaa, että kaikki Szczecinin telakalle myönnetyt tukitoimenpiteet ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
3.2.2 PUOLAN VIRANOMAISTEN JA ASIANOMAISTEN ESITTÄMÄT HUOMAUTUKSET
(244)
Komissio aloitti 1 päivänä kesäkuuta 2005 tehdyllä päätöksellä muodollisen tutkintamenettelyn, joka koski useita sekä paikallisviranomaisten että valtion omistaman ARP:n myöntämiä toimenpiteitä. Toimenpiteillä on useita oikeusperustoja ja ne koskevat velkojen uudelleenjärjestelyä, pääomankorotusta ja suoritusvakuuksia.
(245)
Komissio katsoi myös, ettei se voi hyväksyä Puolan viranomaisten esittämää väitettä, jonka mukaan laivanvarustajien suorittamia etumaksuja on pidettävä telakan omana rahoitusosuutena. Tähän liittyen komissio ilmoitti suhtautuvansa epäilevästi väitteeseen, että KUKEn laivanvarustajien etumaksuille myöntämät takaukset eivät ole valtiontukea, ja ilmoitti tutkivansa takausten luonteen.
(246)
Puolan viranomaiset ovat esittäneet asiaa koskevat huomautuksensa ja ilmoittaneet kiistävänsä komission toimivallan arvioida eräiden käsiteltävänä olevien toimenpiteiden soveltuvuutta yhteismarkkinoille. Ne eivät kuitenkaan ole kiistäneet sitä komission päätelmää, jonka mukaan toimenpiteet, jotka on myönnetty sen jälkeen kun Puola liittyi EU:hun, ovat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua uutta tukea. Poikkeuksena tästä ovat KUKEn myöntämät takaukset, jotka Puolan viranomaisten mukaan eivät sisällä valtiontukea. Myöhemmin Puolan viranomaiset ovat myös väittäneet, että KPS:n myöntämät lainat eivät ole valtiontukea. Komissio on tarkastellut näitä Puolan viranomaisten väitteitä edellä.
(247)
Komission tutkintamenettelyn kuluessa Puolan viranomaiset ovat useaan kertaan merkittävästi muuttaneet strategiaansa Szczecinin telakan pääosakkaana, kuten edellä esitetystä tapahtumien kuvauksesta käy ilmi. Laivanrakennusteollisuuden konsolidointistrategia korvattiin strategialla, jonka tavoitteena oli ensin telakan osittainen ja sitten täysimääräinen yksityistäminen. Tällä hetkellä viimeksi mainittu strategia on uhattuna, koska markkinoilla ei selvästikään ole kiinnostusta telakan ostamiseen.
(248)
Kuten edellä esitetystä käy ilmi, komissio on ollut säännöllisesti yhteydessä Szczecinin telakan omistajaan eli Puolan viranomaisiin ja myös itse telakkaan. Komissio on säännöllisesti huomauttanut Puolan viranomaisille ja telakan edustajille, että kaikki telakalle valtion varoista myönnetyt toimenpiteet ovat todennäköisesti EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, kun otetaan huomioon telakan vaikea taloudellinen tilanne ja se, että telakka ei ole saanut käytännössä mitään ulkoista rahoitusta, johon ei sisältyisi valtiontukea. Komissio on myös varoittanut, että tällaisen valtiontuen myöntäminen on vastoin perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan määräyksiä ja että tuki ei selvästikään sovellu yhteismarkkinoille. Komissio on myös moneen kertaan muistuttanut, että KUKEn Szczecinin telakalle myöntämät takaukset ovat valtiontukea.
(249)
Tutkintamenettelyn yhteydessä komissio myös keräsi yksityiskohtaisia tietoja KPS:n toiminnasta ja sen telakalle käyttöpääomaa varten myöntämistä lainoista. Komissio ilmoitti Puolan viranomaisille, että lainat ovat erittäin todennäköisesti EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
3.3 TUEN SOVELTUVUUS YHTEISMARKKINOILLE: EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 87 ARTIKLAN 3 KOHDAN MUKAISET POIKKEUKSET
(250)
Valtiontukitoimenpiteiden päätarkoituksena on tukea vaikeassa taloudellisessa tilanteessa olevaa yritystä niin että se voi jatkaa toimintaansa. Tällaisissa tapauksissa voidaan soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista poikkeusta, jonka nojalla voidaan tietyin edellytyksin hyväksyä tuki tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.
(251)
Yritysten pelastamis- ja rakenneuudistustukea sääntelevät yhteisön suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi (30), jäljempänä ’yhteisön suuntaviivat’. Nykyisillä suuntaviivoilla on korvattu vuonna 1999 hyväksytyt suuntaviivat (31), jäljempänä ’vuoden 1999 suuntaviivat’.
(252)
Yhteisön suuntaviivoissa (103 kohta) vahvistetun siirtymälausekkeen nojalla ennen 10 päivää lokakuuta 2004 vastaanotettuja ilmoituksia tarkastellaan ilmoitusajankohtana sovellettujen perusteiden mukaisesti. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa osa toimenpiteistä ilmoitettiin komissiolle 29 päivänä huhtikuuta 2004 liittymissopimuksen liitteessä IV olevassa 3 kohdassa määritellyn niin sanotun siirtymäkauden järjestelyn mukaisesti. Tuolloin sovellettiin vuoden 1999 suuntaviivoja. Suuntaviivoissa (104 kohdan ensimmäinen alakohta) kuitenkin todetaan, että niiden perusteella arvioidaan kaikki sellaiset pelastamis- ja rakenneuudistustuet, jotka on myönnetty ilman komission lupaa (eli sääntöjenvastaisesti), jos tuki on osittain tai kokonaan myönnetty 1 päivän lokakuuta 2004 jälkeen. Komissio katsoo, että lähes kaikki taulukoissa 3 ja 4 mainitut toimenpiteet on myönnetty sääntöjenvastaisesti kyseisen päivämäärän jälkeen ja että tämän vuoksi on sovellettava vuoden 2004 suuntaviivoja.
(253)
Suuntaviivoja sovelletaan kaikilla aloilla toimiviin yrityksiin, suuntaviivojen 18 kohdassa mainittuja poikkeuksia lukuun ottamatta. Laivanrakennusteollisuuden valtiontukea koskevat puitteet (32) muodostavat oikeusperustan tämän alan valtiontukien arvioinnille. Kyseisten puitteiden 12 kohdassa todetaan, että edellä mainitut yhteisön suuntaviivat muodostavat vastaavan oikeusperustan pelastamis- ja rakenneuudistustuen arvioinnille.
(254)
Suuntaviivojen nojalla pelastamistukea voidaan myöntää vaikeuksissa olevalle yritykselle väliaikaiseksi tueksi, jonka avulla yritys voi jatkaa toimintaansa rakenneuudistus- ja/tai selvitystilasuunnitelman laatimiseen tarvittavan ajan. Tukea voidaan myöntää myös vaikean maksuvalmiuskriisin yhteydessä, jos se voidaan ratkaista pelastamistuen myöntämisaikana.
(255)
Komissio huomauttaa, että Szczecinin telakalle myönnetty valtiontuki ei täytä väliaikaisuuden vaatimusta, koska kaikkia tukitoimenpiteitä on sovellettu kauemmin kuin säännöissä mainitut kuusi kuukautta. Tuki ei täytä myöskään palautettavuuden vaatimusta, sillä esimerkiksi pääomankorotuksen muodossa toteutetut toimenpiteet ovat verrattavissa avustukseen eikä niitä palauteta.
(256)
Tämän vuoksi komissio katsoo, että tämän päätöksen kohteena olevat toimenpiteet eivät sovellu yhteismarkkinoille pelastamistukena.
(257)
Yhteisön suuntaviivojen 17 kohdan mukaan rakenneuudistustuki on osa realistista, johdonmukaista ja kauaskantoista suunnitelmaa, jonka tavoitteena on palauttaa yrityksen pitkän aikavälin elinkelpoisuus kohtuullisen ajan kuluessa. Rakenneuudistus muodostuu yleensä seuraavista toimista: toiminnan kaikkien osa-alueiden tehokas uudelleenorganisointi ja järkeistäminen, johon tavallisesti kuuluu luopuminen tappiollisesta toiminnasta, sekä rahoitusrakenteen uudistaminen. Valtiontuen avulla toteutetut rakenneuudistustoimet eivät voi kuitenkaan rajoittua pelkkään aiempien tappioiden korvaamiseen ilman, että pyritään puuttumaan tappioiden syntymiseen johtaneisiin syihin. On siis toteutettava todellinen rakenneuudistus. Suuntaviivoissa edellytetään, että tuki rajoitetaan välttämättömään. Siksi osa rakenneuudistuksesta on rahoitettava muilla kuin valtiontukena saaduilla varoilla. Jotta tuen haitalliset vaikutukset ja kilpailun vääristyminen jäisivät mahdollisimman vähäisiksi, on toteutettava vastasuoritteita.
(258)
Koska rakenneuudistustuki vaikuttaa kilpailuun vääristävästi, komissio katsoo, että vaikeuksissa oleville yrityksille voidaan myöntää tukea taloudellisen toiminnan kehittämiseen ilman, että se vaikuttaa vääristävästi jäsenvaltioiden väliseen kauppaan yhteisön etujen kanssa ristiriitaisella tavalla, ainoastaan siinä tapauksessa, että kaikki suuntaviivoissa mainitut ehdot täyttyvät.
(259)
Jäljempänä komissio analysoi näiden ehtojen täyttymistä.
(260)
Komissio katsoo, että voidakseen arvioida uudeksi tueksi luokiteltujen toimenpiteiden soveltuvuuden yhteismarkkinoille ja erityisesti sen, voidaanko yrityksen elinkelpoisuus palauttaa rakenneuudistuksen avulla ja onko tuki rajattu välttämättömään, sen on tarkasteltava rakenneuudistussuunnitelmaa ja tukea kokonaisuutena. Tätä varten sen on otettava huomioon myös ns. aiempi tuki, joka tuli voimaan ennen liittymistä ja jota ei enää sovelleta.
3.3.1 YRITYKSEN TUKIKELPOISUUS
(261)
Yhteisön suuntaviivojen mukaan kyseessä on vaikeuksissa oleva yritys, jolle voidaan myöntää pelastamis- ja rakenneuudistustukea, jos yritys ei pysty omin varoin taikka osakkailta tai luotonantajilta saaduilla varoilla pysäyttämään tappiollista kehitystä, joka ilman viranomaisten tilanteeseen puuttumista johtaa lähes varmasti yrityksen toiminnan loppumiseen lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. Suuntaviivoissa mainitaan myös tyypillisiä merkkejä, joiden perusteella voidaan katsoa, että yritys on vaikeuksissa. Näitä ovat esimerkiksi kasvavat tappiot ja liikevaihdon supistuminen.
(262)
Vuoden 1999 suuntaviivojen 12 kohdassa säädetään vastaperustettuja yrityksiä koskevasta rajoituksesta: niille ei voida myöntää rakenneuudistustukea, vaikka niiden taloudellinen tilanne olisi epävarma. Tämä koskee tapauksia, joissa yritys perustetaan aikaisemmin toimineen yrityksen selvitystilan jälkeen tai ostamalla tällaisen yrityksen kaikki omaisuuserät. Suuntaviivojen mukaan yritystä pidetään periaatteessa vastaperustettuna ensimmäiset kolme vuotta siitä kun se on aloittanut toimintansa kyseisellä alalla.
(263)
Puolan viranomaiset katsovat, että Szczecinin telakka on vain toinen nimi ASS-nimiselle yritykselle, joka toimi yhteistyössä SSPH:n ja SS:n kanssa ennen kuin ne menivät konkurssiin.
(264)
Kaikki olosuhteet viittaavat kuitenkin siihen, että Szczecinin telakka ei ottanut hoitaakseen SSPH:n ja SS:n velkoja, vaan ne jäivät kyseisten yritysten konkurssimenettelyn yhteyteen. Puolan viranomaisten mukaan Szczecinin telakka otti vastuulleen SSPH:n toimituksiin liittyviä velkoja 15 miljoonan zlotyn arvosta, mutta tästä ei ole toimitettu tarkempia tietoja eikä mitään asiakirjoja.
(265)
Szczecinin telakka aloitti siis toimintansa ilman edeltäjiensä velkoja. Puolan viranomaiset eivät ole esittäneet mitään todisteita siitä, että velkoja olisi siirretty Szczecinin telakalle. Kun otetaan huomioon Szczecinin telakan suuruusluokka, sille siirretyksi väitetyt 15 miljoonan zlotyn velat eivät riitä perusteeksi väitteelle, että Szczecinin telakka jatkoi SSPH:n ja SS:n toimintaa. Komissio toteaa myös, että jo tehdyt sopimukset siirrettiin tuotantoprosessin aikana siten, että saatavat ja velat tasapainotettiin keskenään, minkä vuoksi tästä ei aiheutunut lisärasitusta. Lisäksi Szczecinin telakka teki kyseisistä aluksista uudet sopimukset. (33)
(266)
Toiseksi komissio katsoo, että ASS harjoitti laivanrakennustoimintaa yhdessä SS:n kanssa ennen SSPH:n konkurssia (tammikuun 2002 puitesopimus ja vuokrasopimus). Se huomauttaa myös, että jo Szczecinin telakan koko kesäkuun 2002 jälkeen verrattuna ASS:n kokoon ennen kesäkuuta 2002 osoittaa, että näiden kahden yrityksen välillä ei ollut taloudellista jatkuvuutta. Tuloslaskelma osoittaa, että liikevaihto nousi 88 miljoonasta zlotysta vuonna 2001 425 miljoonaan zlotyyn vuonna 2002 ja 1 100 miljoonaan zlotyyn vuonna 2003.
(267)
Komissio katsoo näin ollen, ettei se voi hyväksyä Puolan viranomaisten väitettä, jonka mukaan Szczecinin telakka jatkoi jo kauan ennen SSPH:n konkurssia olemassa olleen ASS:n toimintaa. Näiden yritysten toiminnot voidaan selkeästi erottaa toisistaan taloudellisin perustein. Parhaiten tätä kuvaa se, että velkoja ei siirretty yritykseltä toiselle. Szczecinin telakkaa on näin ollen pidettävä uutena yrityksenä, jolle ei voida myöntää rakenneuudistustukea.
(268)
Suuntaviivojen 12 kohdan mukaan yritystä pidetään vastaperustettuna kolmen vuoden ajan sen jälkeen kun se on aloittanut toimintansa. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa tilanne on siinä mielessä erityinen, että uusi yritys on perustettu aiemman yrityksen konkurssin seurauksena. Suuntaviivojen 12 kohdassa mainitaan kuitenkin, että tällaisessa tilanteessa yritykselle ei saa myöntää pelastamis- ja rakenneuudistustukea. Komissio katsoo, että tässä tapauksessa ratkaiseva tekijä on SSPH:n ja SS:n julistaminen konkurssiin heinäkuussa 2002. Konkurssiin julistaminen muodostaa vanhan ja uuden talouden toimijan välisen rajapyykin, joka suojaa uutta toimijaa vanhan toimijan veloilta. Komissio katsoo tämän perusteella, että Szczecinin telakka ei ollut oikeutettu tukeen kolmen vuoden ajan alkaen heinäkuusta 2002, jolloin aloitettiin uusi toiminta, johon ei liittynyt velkoja.
(269)
Suuntaviivojen 12 kohdassa säädetään, että vastaperustettu yritys voi saada pelastamis- ja rakenneuudistustukea vasta kolme vuotta toimittuaan edellyttäen, että se on suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys. Komissio katsoo, että vaaditun kolmen vuoden ajanjakson jälkeen Szczecinin telakka täytti suuntaviivoissa säädetyt edellytykset ja oli siten oikeutettu saamaan tukea. Szczecinin telakka tuotti jatkuvasti tappiota ja säästyi konkurssilta useaan otteeseen vain sen ansiosta, että valtio puuttui tilanteeseen. Tällä perusteella telakka oli oikeutettu saamaan suuntaviivojen 11 kohdassa tarkoitettua tukea heinäkuusta 2005 alkaen.
3.3.2 ELINKELPOISUUDEN PALAUTTAMINEN
(270)
Suuntaviivojen 34 kohdan mukaan tuen myöntämisen edellytyksenä on oltava, että yritys panee täytäntöön rakenneuudistussuunnitelman, jonka avulla sen elinkelpoisuus voi palautua kohtuullisessa ajassa. Elinkelpoisuuden palautumisella tarkoitetaan sitä, että yritys pystyy rakenneuudistuksen toteuttamisen jälkeen kattamaan kaikki kustannuksensa ja saavuttamaan riittävän pääomatuoton voidakseen kilpailla muiden yritysten kanssa omin resurssein. Rakenneuudistus on toteutettava mahdollisimman lyhyessä ajassa.
(271)
Komissio toteaa ensinnäkin, että se on tutkintamenettelyn yhteydessä arvioinut kaksi rakenneuudistussuunnitelmaa, jotka telakan hallitus oli laatinut vuosina 2002 ja 2006 ja jotka Puolan viranomaiset olivat hyväksyneet. Komissio katsoo, että Puolan viranomaiset eivät ole pystyneet osoittamaan, että kumpikaan suunnitelma pystyisi palauttamaan telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden. Koska vuoden 2002 rakenneuudistussuunnitelma korvattiin vuoden 2006 suunnitelmalla, komissio selvittää kantansa vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman perusteella.
(272)
Suunniteltu strategia perustui siihen, että Szczecinin telakka päätti keskittyä kapeille erikoismarkkinoille, joilla se arveli saavansa kilpailuetua ja joilla kilpailuympäristö ja markkinatilanne olisivat suotuisat. Strategia näyttikin soveltuvan telakalle hyvin. Telakan tuotantosuunta ei kuitenkaan näytä merkittävästi muuttuneen, sillä lähivuosien tilauskannasta lähes 70 prosenttia muodostuu edelleen konttialuksista. Nähtävissä ei ole myöskään muita merkkejä, esimerkiksi suuria tutkimus- ja kehittämishankkeita tai markkinointitoimia, joiden perusteella voitaisiin päätellä, että telakka pystyisi panemaan strategian täytäntöön lyhyellä aikavälillä. Tämän vuoksi komissio ei ollut vakuuttunut siitä, että strategian toteuttaminen olisi realistista.
(273)
Suunniteltujen investointien määrä, 200 miljoonaa zlotya, oli ilmeisen riittämätön, kun otetaan huomioon, että telakan tuotantoresurssit olivat huonossa kunnossa ja niiden arvo merkittävästi heikentynyt. Kun resurssien kirjanpitoarvo vuonna 2006 oli 130 miljoonaa zlotya, arvonalenemisen odotettiin olevan 85 miljoonaa zlotya vuosina 2006-2009. Tämä osoittaa, että suuri osa investoinneista olisi välittömästi mitätöitynyt arvonalenemisen vuoksi ja todellinen modernisointi olisi jäänyt rajoitetuksi.
(2)
Komission käsitystä suunniteltujen investointien riittämättömyydestä vahvisti se, että vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman mukaan Szczecinin telakan tuottavuuden oli määrä saavuttaa vuonna 2011 Euroopan unionin keskimääräinen tuottavuustaso vuonna 2000 (vuonna 2006 telakan tuottavuus vastasi EU:n keskimääräistä tuottavuutta vuonna 1992). Komission mielestä tämä taso ei riittänyt antamaan telakalle edellytyksiä kilpailla markkinoilla ilman pitkäaikaista valtiontukea.
(275)
Komissio ei ole vakuuttunut siitä, että suunnitellut 5 prosentin palkankorotukset ovat työntekijöille riittävä kannustin jäädä telakalle, sillä poissaolojen suuri määrä ja pula ammattitaitoisista työntekijöistä, jotka siirtyvät paremmin palkattuihin töihin muille eurooppalaisille telakoille, on ollut (ja on edelleen) yksi telakan suurimmista ongelmista.
(276)
Suunnitelman mukaan sijoitetun pääoman tuotto olisi (ilman palkankorotuksista aiheutuvien kustannusten huomioon ottamista) vuosina 2007-2011 keskimäärin 19 prosenttia vuodessa, minkä väitetään vastaavan yksityisen sijoittajan odottamaa tuottoastetta. Jos sen sijaan otetaan huomioon välttämättömät palkankorotukset, sijoitetun pääoman tuotto olisi samana ajanjaksona noin 1,45 prosenttia, mikä on kenelle tahansa yksityiselle sijoittajalle selvästi liian vähän.
(277)
Komissio toteaa, että lukuun ottamatta fyysisiä investointeja, jotka telakka on yksilöinyt, kuvannut, ilmoittanut määrällisesti, pannut tärkeysjärjestykseen ja joille se on laatinut toteuttamisaikataulun, suunnitellut toimenpiteet on yleensä ottaen määritelty hämärästi ja liian yleisellä tasolla, useimmiten pelkkinä suosituksina, jotka vaativat vielä tarkempaa analyysia. Komissio ei ole pystynyt arvioimaan näiden toimenpiteiden seurauksia, minkä vuoksi se ei ole vakuuttunut siitä, että ne ovat riittävän järkeviä ja kauaskantoisia telakan rakenteellisten ongelmien ratkaisemiseksi.
(278)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että suunniteltu teollisuuden ja organisaation rakenneuudistus ei riitä palauttamaan telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuutta. Suunnitelma ei ollut kyllin kattava eivätkä vuodeksi 2011 suunnitellut tulokset olleet tyydyttäviä. Telakalta selvästikin puuttui tarvittava lisäpääoma, jonka avulla se olisi voinut toteuttaa uudistuksia ja parantaa kannattavuutta. Komissio epäili, pystyisikö telakka saamaan markkinaehtoista pääomaa, jota se välttämättä tarvitsi laajan rakenneuudistuksen toteuttamiseen.
(279)
Szczecinin telakan yksityistämishankkeen kehitys osoitti epäilykset oikeiksi. Kuten edellä on kuvattu, Szczecinin telakan pääomistaja ARP yritti kolme kertaa löytää yksityisen sijoittajan, joka olisi halukas ottamaan telakan haltuunsa. Kaikki yritykset (vuoden 2006 osittainen yksityistäminen ja vuonna 2007 toteutetut kaksi yritystä myydä telakan enemmistöosakkuus) epäonnistuivat. Komissio katsoo, että yksityistämishankkeet toteutettiin aikana, jolloin telakkamarkkinat vilkastuivat ennennäkemättömällä tavalla, minkä vuoksi olosuhteet telakan myymiselle olivat mahdollisimman otolliset. Yksityistämishankkeen epäonnistumisen perusteella on katsottava, että markkinat eivät uskoneet telakan edellytyksiin palauttaa pitkän aikavälin elinkelpoisuus. Amberin vetäytyminen yksityistämishankkeesta due diligence -tarkastuksen jälkeen on lisäosoitus siitä. (34)
(280)
Komissio on ottanut huomioon Puolan viranomaisten uudet yritykset löytää Szczecinin telakalle sijoittaja sen jälkeen kun Amber oli vetäytynyt hankkeesta. Mitkään tosiseikat eivät kuitenkaan ole tämän päätöksen julkaisemiseen mennessä pystyneet vakuuttamaan komissiota siitä, että uudelleen aloitettu yksityistämishanke olisi voinut tuottaa tulosta lyhyellä aikavälillä ja suuntaviivoissa tarkoitetulla tavalla.
(281)
Komissio on arvioinut erityisesti Mostostalin laatiman kesäkuun 2008 rakenneuudistussuunnitelman ja ottanut huomioon myös sen esittelyn, jonka Mostostal piti 24 päivänä kesäkuuta 2008 pidetyssä kokouksessa. Komissio katsoo, että tämä rakenneuudistussuunnitelma on monessa suhteessa vain luonnos, jonka pohjalta sijoittajan olisi tehtävä tarkempi analyysi. Suunnitelmassa on kuitenkin eräitä vakavia puutteita, joiden vuoksi komissio katsoo, että telakan elinkelpoisuutta ei voida tämän suunnitelman avulla palauttaa kohtuullisessa ajassa.
(282)
Komissio katsoo, että etenkään liiketoimintastrategian uskottavuutta telakkateollisuuden alalla ei ole pystytty näyttämään toteen. Suunnitelmassa ainoastaan todetaan, että telakka jatkaa laivanrakennustoimintaa, mutta ei esitetä siitä tarkempia tietoja. Suunnitelmassa ei analysoida lainkaan telakan edellytyksiä rakentaa ro-pax-tyyppisiä aluksia ja monikäyttöaluksia (esimerkiksi suunnitteluresurssit, tarvittava tietotaito) eikä myöskään sitä, onko telakalla mahdollisuuksia allekirjoittaa sopimuksia tämäntyyppisten alusten rakentamisesta lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä (ei mainita esimerkiksi asiakassuhteita eikä suhteita muihin telakoihin mahdollisten alihankintasopimusten saamiseksi). Siinä ei myöskään esitetä näitä segmenttejä koskevaa markkinaennustetta, joka osoittaisi, että valittu liiketoimintastrategia perustuu oletettuun kysyntään, eikä ennustetta markkinasegmenttien tuottavuudesta.
(283)
Komissio huomauttaa, että Mostostal toteaa itsekin tuntevansa telakkateollisuutta liian vähän, ja yrityksen tavoitteena olikin löytää strateginen kumppani hallinnoimaan telakkatoimintaa. Vaikka komissiolle kerrottiin, että Mostostal todella kävi neuvotteluja potentiaalisten yhteistyökumppanien kanssa, mistään tällaisesta yhteistyöstä ei ollut sovittu ennen komissiolle toimitetun rakenneuudistussuunnitelman laatimista. Ulsteinin kanssa allekirjoitettu aiesopimus osoittaa ainoastaan, että osapuolet aikoivat neuvotella mahdollisesta yhteistyöstä ja sen toteuttamismuodoista. Kuten komissiolle 7 päivänä heinäkuuta 2008 toimitetusta suunnitelman tarkistetusta versiosta ja aiesopimuksen sisällöstä käy ilmi, Ulstein tutki mahdollisuuksia käyttää Szczecinin telakan tuotanto-omaisuutta, mutta ei omistajana vaan sopimussuhteen perusteella. Kumpikaan edellä mainituista asiakirjoista ei osoita, että Ulstein ryhtyisi tekemään Mostostalin kanssa yhteistyötä Szczecinin telakan rakenneuudistuksen toteuttamista ja telakkatoiminnan harjoittamista varten. Tämä herättää vakavia epäilyksiä rakenneuudistuksen odotettujen tulosten ja rahoitussuunnitelmien suhteen ainakin telakkatuotannon alalla ja asettaa samalla kyseenalaiseksi koko ajatuksen toiminnan monipuolistamisesta.
(284)
Suunnitelmaan sisältyvä, telakan hallituksen laatima investointiohjelma ei osoita, että ehdotetut investoinnit olisivat telakan elinkelpoisuuden palautumisen kannalta välttämättömiä. Toisaalta komissio katsoo, että noin 60 prosenttia suunnitelluista investoinneista vain tukisi telakan käyttöomaisuuden arvon säilymistä nykyisellä tasolla. Erityisesti on otettava huomioon, että 7 päivänä heinäkuuta toimitetun tarkistetun rakenneuudistussuunnitelman mukaan ulkopuolinen konsultti oli tuolloin laatimassa telakkateollisuuden investointiohjelmaa. Tämä osoittaa, että Mostostalin esittämää investointiohjelmaa ei voida pitää luotettavana pohjana Mostostalin laatimille rahoitussuunnitelmille ja siten telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palauttamiselle. Komissio katsoo tämän perusteella, ettei ole osoitettu, että ehdotettu investointiohjelma olisi riittävän kauaskantoinen telakan elinkelpoisuuden palauttamiseksi.
(285)
Komissio katsoo myös, että eräät varsinaiset rakenneuudistustoimet (organisaation uudelleenjärjestely, toimitusten ja varastojen hallinnointi, työvoiman uudelleenjärjestely) on kuvattu liian yleisellä tasolla ja että suunnitelma on pikemminkin luonnos, jonka pohjalta sijoittajan olisi tehtävä yksityiskohtaisempia analyysejä. Vaikka onkin sinänsä positiivista, että suunnitelmassa yksilöidään eräitä rakenneuudistusta vaativia alueita, suunnitelma on kuitenkin kaiken kaikkiaan niin yleisluontoinen, ettei komissio voi sen perusteella arvioida, ovatko suunnitellut rakenneuudistustoimet todella ratkaisu telakan ongelmiin ja millä edellytyksillä ja aikataululla ne voitaisiin panna täytäntöön.
(286)
Suunnitelmassa ei myöskään selosteta yksityiskohtaisesti, miten muut rakenneuudistustoimet, kuten investoinnit ja erilaiset kustannusten alentamiseen ja tuottavuuden parantamiseen tähtäävät toimet, vaikuttavat rahoitussuunnitelmiin. Siinä ei myöskään esitetä analyysia, jossa olisi testattu rahoitussuunnitelmien alttiutta erilaisten riskitekijöiden, kuten markkinakehityksen, materiaalikustannusten, valuuttakurssien vaihtelun, palkkojen yms., vaikutuksille. Koska esitettyjen rahoitussuunnitelmien taustaoletuksia ei ole kuvattu tarkemmin eikä perusteltu, komissio katsoo, että niiden uskottavuutta ja siten rakenneuudistussuunnitelman pätevyyttä ei ole osoitettu. Tämä päätelmä on erityisen merkityksellinen, kun otetaan huomioon, että sijoittaja itse totesi investoinnin kannattavuuden olevan rahoitussuunnitelmien perusteella kyseenalainen.
(287)
Lopuksi komissio toteaa, että sijoittajan mukaan rakenneuudistussuunnitelman täytäntöönpanon onnistuminen edellyttää, että telakalle myönnetään lisää valtiontukea. Lisätuesta ja sijoittajan panoksesta huolimatta odotettu oman pääoman tuotto rakenneuudistuskauden päättyessä olisi suhteellisen alhainen, kun otetaan huomioon, että muut investointivaihtoehdot, esimerkiksi valtion obligaatiot, toisivat tulokseksi saman tason pienemmin riskein, kuten sijoittaja itse huomauttaa.
(288)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei ole näytetty toteen, että telakan elinkelpoisuus voitaisiin palauttaa Mostostalin laatiman kesäkuun 2008 rakenneuudistuksen avulla.
(289)
Komissio huomauttaa, että vaikka syyskuun 2008 rakenneuudistussuunnitelma on hiotumpi kuin kesäkuun 2008 suunnitelma, valtaosa yksityiskohtaisuutta ja luotettavuutta koskevista komission varauksista koskee myös tätä suunnitelmaa.
(290)
Suunnitelmassa ei esitetä täydellistä markkina-analyysia Szczecinin telakan seuraajayritysten suunnitellusta toiminnasta. SSN Ulsteinin ja SSN Nowan suunnitellusta toiminnasta esitetään vain suppea markkinakuvaus, mutta ei arviota kysynnästä eikä suunnitellun toiminnan kannattavuudesta. SSN Odran osalta ei esitetä varsinaista liiketoimintasuunnitelmaa, vaan rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan ainoastaan, että yritys voi rakentaa tietyntyyppisiä aluksia, mutta oletusta ei perustella riittävästi.
(291)
Komissio huomauttaa, että SSN Odra, jonka on määrä jatkaa Szczecinin telakan toimintaa, kuuluu suunnitelman mukaan kokonaan Mostostalin määräysvaltaan. Mostostalilla taas ei ole lainkaan kokemusta telakkatoiminnasta. Ulsteinin tehtävänä oli tuoda rakenneuudistukseen kokemuksensa ja osaamisensa telakkatoiminnan alalta, mutta sen ei ole tarkoitus olla taloudellisesti sidoksissa SSN Odraan.
(292)
Komissio toteaa, että SSN Wspólnan tuotantokapasiteetista on suunnitelman mukaan tarkoitus siirtää noin 40 prosenttia yrityksille, jotka joko lopetetaan (SSN Nowa) tai joilla ei ole liiketoimintasuunnitelmaa (SSN Odra). SSN Wspólnan jäljelle jäävää tuotantokapasiteettia (9-17 tuhatta tonnia terästä eli 12-23 prosenttia tuotantokapasiteetista) on puolestaan tarkoitus käyttää alihankintatoiminnassa muille yrityksille. Suunnitelmassa ei kuitenkaan analysoida tämän toiminnan kohdemarkkinoita, kysyntää eikä mahdollista kannattavuutta.
(293)
Tämän perusteella komissio katsoo, että 12 päivänä syyskuuta 2008 päivätty rakenneuudistussuunnitelma ei edelleenkään pysty osoittamaan liiketoimintastrategian uskottavuutta etenkään telakkatoiminnan alalla.
(294)
Komissio huomauttaa, että suunnitellun omaisuuden uudelleenjärjestelyn osalta rakenneuudistussuunnitelmassa ei analysoida lainkaan telakan investointitarpeita eikä perustella investointiohjelmaa millään tavoin. Komissio katsoo, että eräiden tuotantoresurssien siirtämiseen liittyvä […] miljoonan zlotyn investointisuunnitelma, jonka tarkoituksena on vapauttaa tonttimaata myyntiin, on pikemminkin korvaava investointi eikä todellinen omaisuuden modernisointihanke.
(295)
Suunnitellun modernisoinnin kustannukset ovat näin ollen vain 104 miljoonaa zlotya, ja siihen liittyvät investoinnit on tarkoitus toteuttaa SSN Mostostalissa, SSN Ulsteinissa ja SSN Wspólnassa. SSN Odran on tarkoitus tuottaa jatkossa 50 prosenttia kaikkien Szczecinin telakan seuraajayritysten tuloista, mutta tässä yrityksessä ei toteuteta mitään investointeja eikä sillä ole lainkaan omaa käyttöomaisuutta. Komissio huomauttaa, että Mostostalin kesäkuussa 2008 esittämässä rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotettiin 264 miljoonan zlotyn investointien toteuttamista. Koska investointiohjelman merkittävää supistamista (40 prosentin vähennys kesäkuun suunnitelmaan verrattuna) ei perustella eikä yritysten investointitarpeita analysoida millään tavoin, komissio katsoo, ettei ole voitu osoittaa, että suunniteltu investointiohjelma riittäisi varmistamaan toiminnan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautumisen.
(296)
Rakenneuudistustoimien oletettuja tuloksia ei ole kuvattu, eikä suunnitelmassa selosteta, milloin eri toimien toteuttamisesta odotetaan saatavan tuloksia, jotka näkyvät yritysten taloudellisissa tuloksissa. Suunnitelmassa ei myöskään esitetä oletettuihin tuloihin ja kustannuksiin liittyviä rahoitussuunnitelmia. Rahoitussuunnitelmien luotettavuus on näiden puutteiden vuoksi kyseenalainen. Lisäksi herkkyysanalyysi osoittaa, että SSN Mostostal ja etenkin SSN Odra olisivat myös jatkossa erittäin alttiita markkinaolosuhteiden vaihteluille. Yhdysvaltain dollarin arvon aleneminen 10 prosentilla vuosina 2009-2012 alentaisi kertyneitä voittoja SSN Mostostalissa 40 prosentilla ja SSN Odrassa 83 prosentilla (suunnitelmassa ei tosin oteta SSN Odran osalta huomioon suojautumistoimenpiteitä, joiden pitäisi lieventää kurssivaihteluiden vaikutuksia). Lisäksi suunnitelmassa oletetaan, että teräksen hintojen nousu 10 prosentilla alentaisi kertyneitä voittoja SSN Mostostalissa 40 prosentilla ja SSN Odrassa 50 prosentilla. Komissio katsoo tällä perusteella, että suunnitelmassa ei ole osoitettu, että yritysten suoja valuuttakurssien ja teräksen hintojen vaihteluiden aiheuttamia riskejä vastaan olisi riittävä edes kohtuullisten suojatoimenpiteiden toteuttamisen jälkeen.
(297)
Koska suunnitelmassa ei kerrota, mihin odotettua myyntivoittoa koskevat arviot perustuvat (toimintakustannukset, alusten hinnat, teräsrakennetuotannon kannattavuus yms.), komission on todettava, että suunnitelmassa ei osoiteta, että odotetut tulokset perustuisivat realistisiin oletuksiin. SSN Wspólnan ja SSN Biuro projektowen odotettu myyntivoitto on marginaalinen, mikä todetaan myös rakenneuudistussuunnitelmassa. Komissio ei pidä näin alhaista voittoa riittävänä, jotta yritykset voisivat kilpailla markkinoilla ilman valtiontukea. Vaikka SSN Wspólnan ja SSN Biuro projektowen alhaista myyntivoittoa perustellaan sillä, että näiden yritysten on tarkoitus tarjota palveluja muille yrityksille, komissio katsoo, että niiden on kuitenkin tarkoitus toimia itsenäisinä yrityksinä ja että niiden heikot tulokset asettavat kyseenalaiseksi koko hankkeen pitkän aikavälin elinkelpoisuuden.
(298)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että rahoitussuunnitelmien luotettavuus on kyseenalainen ja suunnitellut tulokset ovat erittäin alttiita markkinaolosuhteiden vaihtelulle. Komissio katsoo näin ollen, että suunnitelma ei ole riittävän yksityiskohtainen.
(299)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei ole näytetty toteen, että telakka pystyisi palauttamaan elinkelpoisuutensa 12 päivänä syyskuuta 2008 esitetyn rakenneuudistussuunnitelman avulla. Lisäksi komissio huomauttaa, että koska Ulstein on vetäytynyt Szczecinin telakan yksityistämishankkeesta, 12 päivänä syyskuuta 2008 päivättyä rakenneuudistussuunnitelmaa ei voida panna täytäntöön siinä esitettyjen edellytysten mukaisesti. Edellä esitetty arvio osoittaa joka tapauksessa, että vaikka Ulstein olisi mukana hankkeessa tai vaikka Mostostal aikoisi toteuttaa 12 päivänä syyskuuta 2008 päivätyn rakenneuudistussuunnitelman yksinään (ks. 22 päivänä syyskuuta 2008 päivätty kirje), suunnitelmaa ei voida pitää riittävänä.
(300)
Yksityistämisen epäonnistuminen osoittaa, että telakka ei pysty hankkimaan markkinaehdoin riittävästi pääomaa pannakseen täytäntöön vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman tai laajan rakenneuudistusstrategian, joka turvaisi telakan pitkän aikavälin elinkelpoisuuden palautumisen ilman jatkuvia valtion tukitoimia. Tämä taas merkitsee sitä, että telakka ei pysty hankkimaan rakenneuudistuksen toteuttamista varten tarvittavaa johtamiskokemusta ja markkinoiden tuntemusta.
(301)
Koska realistista ja laaja-alaista rakenneuudistussuunnitelmaa ei ole esitetty, komissio katsoo, että edellä 2.7 kohdassa kuvattu Szczecinin telakalle myönnetty tuki ei ole rakenneuudistustukea vaan pelkkää toimintatukea, joka ei sovellu yhteismarkkinoille.
3.3.3 TUEN RAJAAMINEN VÄLTTÄMÄTTÖMÄÄN
(302)
Suuntaviivojen 43 kohdan mukaan tuki on rajattava määrään, joka on ehdottoman välttämätön rakenneuudistuksen toteuttamiseksi. Tuensaajan on osallistuttava rakenneuudistussuunnitelman rahoittamiseen merkittävällä määrällä omia varojaan tai markkinaehtoisella ulkoisella rahoituksella. Tällainen rahoitusosuus on yhtäältä merkki markkinoiden uskosta elinkelpoisuuden palautumiseen ja auttaa toisaalta osaltaan pitämään valtiontuen määrän mahdollisimman pienenä. Kun kyseessä on suuri yritys, kuten Szczecinin telakka, oman rahoitusosuuden on oltava vähintään 50 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista.
(303)
Ensinnäkin Szczecinin telakan tilanteen kuvaus osoittaa, että telakka ei pystynyt saamaan juuri lainkaan ulkopuolista rahoitusta rakenneuudistuksen rahoittamiseen.
(304)
Vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelman mukaan rakenneuudistuksen kustannukset ja toimintakustannukset olivat yhteensä 11 500 miljoonaa zlotya. Ehdotettu oma rahoitusosuus oli 3 600 miljoonaa zlotya eli 30 prosenttia kokonaiskustannuksista. Jos toimintakustannukset luetaan pois kustannuksista ja rahoituksesta, rakenneuudistuksen kustannukset olisivat 3,7 miljoonaa zlotya ja oma rahoitusosuus 190 miljoonaa zlotya.
(305)
Komissio epäili, olisiko realistista olettaa, että telakka pystyisi hankkimaan 190 miljoonaa zlotya markkinaehdoin. Tuolloin ei näyttänyt siltä, että Szczecinin telakka pystyisi saamaan kyseisen pääoman markkinaehdoin. Ehdotettua omaa rahoitusosuutta ei näin ollen voitu pitää todellisena, kuten suuntaviivoissa edellytetään. KPS:n ja ARP:n epäonnistuneet yritykset herättää ensin vähemmistöosakkaiden kiinnostus ja sitten myydä telakan osakkeet kokonaisuudessaan osoittavat itse asiassa sen, että markkinat eivät olleet kiinnostuneet sijoittamaan Szczecinin telakkaan.
(306)
Operatiivisen toiminnan rahoittamiseksi vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmassa ehdotetaan, että tuotanto rahoitettaisiin markkinaehtoisilla lainoilla ja laivanvarustajien etumaksuilla, joilla ei ole KUKEn takausta ja joiden yhteenlaskettu määrä olisi vuosien 2002-2009 rakenneuudistuskaudella 3 200 miljoonaa zlotya; KUKEn takauksilla katettaisiin 4 200 miljoonan zlotyn rahoitus. Myöskään tämän olettamuksen osalta ei tuolloin näyttänyt siltä, että Szczecinin telakka pystyisi saamaan kyseisen pääoman markkinaehdoin. Markkinaehtoisista lainoista muodostuvaa omaa rahoitusosuutta ei näin ollen voitu pitää todellisena, kuten suuntaviivoissa edellytetään. Sitä paitsi komissio huomauttaa, että telakka ei tähän päivään mennessä ole onnistunut saamaan markkinoilta rahoitusta tuotantotoimintaansa varten ilman valtion tukea.
(307)
Lisäksi vuoden 2006 rakenneuudistussuunnitelmassa esitetään, että omaksi rahoitusosuudeksi olisi katsottava myös laivanvarustajilta sopimusten uudelleen neuvottelemisen seurauksena saatavat, yhteensä 628,7 miljoonan zlotyn lisäsuoritukset. Eräät sopimukset onkin todella neuvoteltu uudelleen. Komissio huomauttaa, että suuntaviivojen mukaan oman rahoitusosuuden tarkoituksena on antaa merkki siitä, että markkinat luottavat yrityksen mahdollisuuksiin palauttaa elinkelpoisuutensa. Se, että laivanvarustajat ovat valmiit maksamaan enemmän aluksista, joista on jo tehty sopimus, kun on olemassa riski, että alukset jäävät toimittamatta, tai muista ulkoisista ongelmatekijöistä (esimerkiksi teräksen hinnan noususta) riippuen, ei johdu siitä, että ne luottaisivat telakan kykyyn palauttaa elinkelpoisuutensa ja kilpailla markkinoilla pitkällä aikavälillä. Laivanvarustajat eivät myöskään ole suostuneet lisäsuorituksiin kattaakseen telakan rakenneuudistuksen kustannukset, vaan ainoastaan (ja silloinkin vain tiettyyn määrään asti) kattaakseen sellaisten alusten tuotantokustannukset, joista on jo tehty sopimus. Komissio ei näin ollen voi hyväksyä laivanvarustajien maksamia lisäsuorituksia suuntaviivoissa tarkoitetuksi omaksi rahoitusosuudeksi.
(308)
Kesäkuun 2008 rakenneuudistussuunnitelma ei ole tässä suhteessa ratkaisevasti parempi. Sijoittaja tosin sitoutuu siinä osallistumaan investointiohjelman rahoittamiseen 149,5 miljoonalla zlotylla, mutta odottaa myös valtiolta 588 miljoonan zlotyn lisäpääomaa ja ARP:ltä 68 miljoonan lainaa. Sijoittaja vaatii myös KUKElta lisätakauksia käyttöpääomalle.
(309)
Kesäkuun 2008 rakenneuudistussuunnitelman puutteellisten tietojen perusteella rakenneuudistuksen kustannukset vastaavat vähintään määrää, joka tarvitaan sitovista laivanrakennussopimuksista aiheutuvien tappioiden kattamiseen vuosina 2008-2009 (588 miljoonaa zlotya) ja määrää, joka tarvitaan vuosien 2008-2012 investointitarpeiden rahoittamiseen (264 miljoonaa zlotya).
(310)
Kaikki nämä kustannukset on suunniteltu rahoitettavaksi valtion tuella. Käytännössä ainoa sijoittajan oma rahoitusosuus muodostuu 149,5 miljoonan zlotyn pääomankorotuksesta, mikä on 17 prosenttia edellä mainituista rakenneuudistuksen kustannuksista. Vakiintuneen käytännön mukaan (35) komissio katsoo, että tulevia kassavaroja ei voida katsoa omaksi rahoitusosuudeksi suuntaviivoissa tarkoitetussa merkityksessä, koska ne eivät edusta yrityksen tai sen osakkaiden todellista omaa rahoitusosuutta rakenneuudistuksen kustannuksista. Lisäksi komission on otettava huomioon koko rakenneuudistuskausi, joka alkoi vuonna 2002. Jos otetaan huomioon telakan koko tänä aikana saaman valtiontuen todellinen määrä, oma rahoitusosuus suhteessa rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksiin on vieläkin pienempi. Tämän perusteella on ilmeistä, että oma rahoitusosuus ei ollut lähelläkään suuntaviivoissa vaadittua 50 prosentin osuutta rakenneuudistuksen kustannuksista.
(311)
Syyskuun 12 päivänä 2008 päivätty rakenneuudistussuunnitelma ei tuo parannusta myöskään rakenneuudistuksen kustannusten suunnitellun oman rahoitusosuuden rahoittamiseen.
(312)
Syyskuun 2008 rakenneuudistussuunnitelmassa on yksityiskohtaisempia tietoja rakenneuudistuksen oletetuista kustannuksista ja niiden rahoituslähteistä. Rakenneuudistuksen oletettuihin kustannuksiin sisältyvät investointikustannukset (104 miljoonaa zlotya) sekä kustannukset, jotka aiheutuvat telakan resurssien siirtämisestä toiseen paikkaan (50 miljoonaa zlotya), työvoiman uudelleenjärjestelystä (53,4 miljoonaa zlotya), kannattamattomista sopimuksista aiheutuvien tulevien tappioiden kattamisesta (840 miljoonaa zlotya) sekä telakan veloista ARP:lle ja KPS:lle (197,5 miljoonaa zlotya) (36).
(313)
Rakenneuudistuksen yhteenlasketut kustannukset ovat 1,354 miljardia zlotya.
(314)
Lisäksi suunnitelmassa luetaan myös 227,6 miljoonan zlotyn käyttöpääoman tarve osaksi rakenneuudistuksen kustannuksia. Komissio katsoo, että käyttöpääoman tarve on osa yrityksen tavanomaista toimintaa eikä rakenneuudistuksen kustannus ja että sen rahoittamista on sen vuoksi analysoitava erikseen.
(315)
Oma rahoitusosuus jaotellaan suunnitelmassa seuraavasti: uudelleen neuvoteltuihin sopimuksiin perustuvat laivanvarustajien lisäsuoritukset (376 miljoonaa zlotya), sijoittajien pääomankorotukset (242 miljoonaa zlotya), omaisuuden myynnistä saatavat tulot (118 miljoonaa zlotya) ja käyttöpääoman rahoitus (laina ja Mostostalin myöntämä 170 miljoonan zlotyn toimitusluotto).
(316)
Käyttöpääoman rahoittamisesta komissio toteaa, että tuotantosyklin pituuden ja lopputuotteiden suuren arvon vuoksi käyttöpääoman rahoittaminen on telakkateollisuudessa erityinen ongelma. Telakkateollisuudessa käyttöpääoma hankitaan suurelta osin ulkoisista rahoituslähteistä. Osan siitä muodostavat laivanvarustajien etumaksut, joihin usein liittyy takaus. Puolassa takauksen myöntää useimmiten KUKE. Koska etumaksut ovat kuitenkin yleensä enintään 80 prosenttia aluksen hinnasta, telakoiden on turvauduttava lainoihin tai tavarantoimittajien myöntämiin toimitusluottoihin. Tämän vuoksi komissio katsoo, että telakkateollisuuden erityistilanteen vuoksi käyttöpääoman rahoitustarpeet edellyttävät pikemminkin rakenteellista ratkaisua eivätkä siten ole kertaluontoinen rakenneuudistuksen kustannuserä. Tällä perusteella komissio katsoo, että käyttöpääoman vahvistamiseen tarkoitettuja lainoja ei telakkateollisuudessa voida pitää omana rahoitusosuutena, koska niitä käytetään vireillä olevan toiminnan rahoittamiseen eikä rakenneuudistuksen kustannusten kattamiseen.
(317)
Kuten edellä on todettu, komissio katsoo, että laivanvarustajilta saatuja lisäsuorituksia, jotka perustuivat alusten hintaa koskevien sopimusten uudelleen neuvottelemiseen, ei voida katsoa suuntaviivoissa tarkoitetuksi omaksi rahoitusosuudeksi.
(318)
Tarpeettomien omaisuuserien myynnistä saatavien 118 miljoonan zlotyn oletettujen tulojen osalta komissio katsoo, ettei ole osoitettu, että tätä rahoituslähdettä voitaisiin pitää todellisena ja toteuttamiskelpoisena.
(319)
Ensinnäkin ARP:n ja KPS:n (Szczecinin telakan nykyisten omistajien) ja Mostostalin välillä tehdyssä yksityistämistä koskevassa sopimusluonnoksessa kaavailtiin, että Mostostal myisi kyseiset omaisuuserät ARP:n ja KPS:n osoittamalle ostajalle vähintään 118 miljoonalla zlotylla. Suunnitelma herättää huolestusta, sillä se vaikuttaa jonkinlaiselta valtion takaukselta, jonka avulla luvataan tietyt vähimmäistulot tiettyjen omaisuuserien myynnistä valtion valitsemalle ostajalle. Tämän vuoksi komissio epäilee, että omaisuuserien mahdolliseen myyntiin saattaa sisältyä valtiontukea.
(320)
Toiseksi arvio tonttimaan arvosta perustui vertailuun Szczecinin arvostetuilla alueilla sijaitsevista kiinteistöistä tehtyjen kauppojen kanssa. Kyseiset tontit oli kuitenkin tarkoitettu asuntojen rakentamiseen tai palvelujen tarjoamiseen, ei teollisuusalueeksi. Esitetyn arvion perusteella teollisuustonttien hinta saattaa olla vain kymmenesosa mainitusta hinta-arviosta. Lisäksi arvio perustuu oletukseen, että kaikki kyseisellä tontilla sijaitsevat rakennukset ja laitteet olisi ennen myyntiä hävitettävä ja maa puhdistettava ja valmisteltava myyntiä varten. Arviossa todetaan, että näistä valmisteluista aiheutuu kustannuksia. Kustannusten suuruusluokkaa ei kuitenkaan mainita, eikä myöskään rakenneuudistussuunnitelmassa ole tästä aiheesta mitään tietoja. (37)
(321)
Kolmanneksi komissio suhtautuu epäilevästi siihen, onko omaisuuden arvo kirjattu oikein Szczecinin telakan taseeseen ja sitä kautta hintaan, joka Mostostalin on maksettava telakan osakkuudesta. Komissio toteaa, että telakan taseen mukaan käyttöomaisuuden kokonaisarvo oli vuoden 2007 lopussa […] miljoonaa zlotya. Suunnitelman mukaan telakka myisi tuotanto-omaisuutensa uusille yrityksille (SSN Mostostal, SSN Ulstein ja SSN Wspólna) […] miljoonalla zlotylla, minkä pitäisi vastata niiden nimellisarvoa. Lisäksi telakka myisi tarpeettomat omaisuuserät kolmansille osapuolille niiden arvioidusta markkinahinnasta, joka on […] miljoonaa zlotya. Tämä osoittaa, että joko muun kuin tuotanto-omaisuuden kirjanpitoarvo on aliarvioitu tai niiden myynnistä saatavien oletettujen tulojen määrä on yliarvioitu.
(322)
Vuoden 2007 lopussa Szczecinin telakan varojen nettoarvo oli […] miljoonaa zlotya. ARP ja KPS ovat sittemmin vaihtaneet velkoja osakkeiksi 131,5 miljoonan zlotyn arvosta, minkä lisäksi on suunniteltu 434 miljoonan zlotyn pääomankorotuksen toteuttamista. Toisaalta voidaan arvioida, että jo tehdyistä tappiollisista sopimuksista kertyy tappiota 465 miljoonaa zlotya. Käytännössä näyttää siltä, että kun Mostostal ostaa Szczecinin telakan, olettaen että muut tekijät eivät muutu, telakan varojen nettoarvo on […] miljoonaa zlotya. Tämä tarkoittaa sitä, että Mostostal saa telakan lähes ilmaiseksi. Szczecinin telakan (eli SSN Nowan) on tarkoitus käyttää kaikki omaisuuden myynnistä saatavat tulot rakenneuudistukseen (esimerkiksi työvoiman uudelleenjärjestelyyn) ja yrityksen käyttöpääoman vahvistamiseen, jotta sovitut alukset saadaan rakennettua valmiiksi. Tämän perusteella näyttäisi komission mukaan siltä, että yksityistämishanke johtaa siihen, että Szczecinin telakalle myönnetään lisää valtiontukea siirtämällä omaisuuseriä markkinahintaa alemmalla hinnalla. (38) Alentamalla osakkeiden myyntihintaa vastineeksi siitä, että ostaja sitoutuu toteuttamaan rakenneuudistustoimia, valtio epäsuorasti rahoittaa kyseisiä toimenpiteitä. Tämän vuoksi komissio ei voi hyväksyä, että omaisuuden myynti sijoittajalle markkinahintaa alempaan hintaan voitaisiin katsoa omaksi rahoitusosuudeksi. (39)
(323)
Edellä esitettyjen epäilysten vuoksi komissio katsoo, ettei ole osoitettu, että tarpeettomien omaisuuserien myynnistä saatavia tuloja, joita odotetaan olevan 118 miljoonaa zlotya, voitaisiin pitää todellisena rakenneuudistuksen kustannusten rahoituslähteenä.
(324)
Komission mukaan ei ole osoitettu, että yksityisten sijoittajien suunnittelemia pääomankorotuksia voitaisiin kokonaisuudessaan pitää todellisina ja toteuttamiskelpoisina.
(325)
Ensinnäkin rakenneuudistussuunnitelmassa todetaan, että Ulsteinin koko rahoitusosuus on 114,9 miljoonaa zlotya. Mostostalin ja Ulsteinin välisestä sopimusluonnoksesta - joka toimitettiin komissiolle allekirjoittamattomana 5 päivänä syyskuuta - käy kuitenkin ilmi, että Ulstein sitoutuu siirtämään SSN Ulsteiniin 52,5 miljoonan zlotyn pääoman (ei 67,3 miljoonaa, kuten rakenneuudistussuunnitelmassa väitetään), SSN Wspólnaan enintään 44,65 miljoonaa zlotya (suunnitelman mukaan Ulsteinin osuus olisi 47,5 miljoonaa) ja SSN Biuro Projektoween enintään 0,85 miljoonaa zlotya (suunnitelman mukaan 0,1 miljoonaa). Tämän perusteella Ulsteinin yhteenlaskettu rahoitusosuus olisi 98 miljoonaa zlotya, eli 16,9 miljoonaa zlotya vähemmän kuin rakenneuudistussuunnitelmassa ilmoitetaan.
(326)
Toiseksi, vaikka rakenneuudistussuunnitelmassa oletetaan, että sijoittajat siirtävät telakalle omaa pääomaansa, siinä myös myönnetään olevan mahdollista, että Ulstein joutuu hankkimaan velkapääomaa markkinoilta. Suunnitelmassa ei esitetä mitään todisteita sen väitteen tueksi, että Ulstein kykenee saamaan tällaista rahoitusta, minkä vuoksi sitä ei voida pitää todellisena ja toteuttamiskelpoisena. Sitä paitsi Ulsteinin edustajat ilmoittivat 10 päivänä syyskuuta pidetyssä kokouksessa, että Ulstein aikoo antaa rahoitusta yhteensä 98 miljoonaa zlotya (eli edellä mainitussa yhteistyösopimuksen luonnoksessa mainitun määrän), josta vain 30 miljoonaa zlotya pääomankorotuksen muodossa. Jäljelle jäävä osuus on hankittava markkinoilta. Ulstein on ilmoittanut, että jos se ei pysty hankkimaan rahoitusta markkinoilta, se ei korota telakan pääomaa. (40) Mitään edellä esitetyistä väitteistä ei mainita suunnitelmassa, vaan siinä todetaan ainoastaan, että se, rahoittaako Ulstein hankkeen omista varoistaan vai ulkopuolisella rahoituksella, ”ei vaikuta yrityksen toimintaperiaatteisiin ja tuloksiin eikä sijoittajien myöntämän oman rahoitusosuuden määrään”.
(327)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, ettei se ole saanut riittävää varmuutta siitä, miten suuren investoinnin Ulstein kykenee toteuttamaan ja onko se yleensä halukas toteuttamaan investointeja omista varoistaan siinä tapauksessa, ettei se saa tähän tarkoitukseen velkarahoitusta. Tämän perusteella komissio katsoo, että suunnitellusta 242 miljoonan zlotyn pääomankorotuksesta vain 157,2 miljoonaa voidaan katsoa todelliseksi ja toteuttamiskelpoiseksi. Syyskuun 22 päivänä päivätyssä kirjeessä mainittu Ulsteinin vetäytyminen yksityistämishankkeesta ja ilmoitus, jonka mukaan Mostostal voi panna 12 päivänä syyskuuta päivätyn rakenneuudistussuunnitelman täytäntöön yksin, vain lisäävät suunnitelmassa ehdotetun rahoituksen epävarmuutta.
(328)
Yhteenvetona voidaan todeta, että jos analysoidaan vain niitä rakenneuudistuksen kustannuksia, jotka sijoittajan on tarkoitus maksaa (1,354 miljardia zlotya), todellinen ja valtiontuesta vapaa oma rahoitusosuus (157,1 miljoonaa zlotya) kattaa ainoastaan 12 prosenttia rakenneuudistuksen kustannuksista. Sitä paitsi komission on otettava huomioon koko rakenneuudistuskausi, joka alkoi vuonna 2002. Kun otetaan huomioon telakalle tuosta ajankohdasta alkaen myönnetyn valtiontuen merkittävä määrä, oma rahoitusosuus suhteessa rakenneuudistuksen kokonaiskustannuksiin on vieläkin pienempi. On siis ilmeistä, että oma rahoitusosuus ei ollut lähelläkään suuntaviivoissa vaadittua 50 prosentin osuutta rakenneuudistuksen kustannuksista.
(329)
Komissio huomauttaa, että sen jälkeen kun Ulstein oli vetäytynyt Szczecinin telakan yksityistämis- ja rakenneuudistushankkeesta, Mostostal liitti 25 päivänä syyskuuta 2008 päivättyyn kirjeeseensä kazakstanilaisen BTA-pankin kirjeen, jossa pankki ilmoitti olevansa mahdollisesti kiinnostunut Szczecinin telakkaan liittyvästä hankkeesta. Pankki ilmoittaa kirjeessä olevansa valmis myöntämään Szczecinin telakkaa koskevan hankkeen rahoittamiseen 100 miljoonaa dollaria ja pyytää Mostostalia toimittamaan sille rakenneuudistussuunnitelman heti kun Euroopan komissio on hyväksynyt sen. Komissio huomauttaa, että pankin kirje on päivätty 26 päivänä kesäkuuta 2008, joten se ei voi liittyä syyskuun 2008 rakenneuudistussuunnitelmaan, vaan kesäkuun suunnitelmaan, joka ei ole enää voimassa. Myös tällä perusteella komissio katsoo, ettei kyseistä kirjettä voida pitää osoituksena 12 päivänä syyskuuta 2008 päivätyn rakenneuudistussuunnitelman todellisesta rahoituksesta. Myös siinä tapauksessa, että rahoitusta voitaisiin pitää todellisena ja vaikka analyysissa otettaisiin huomioon ainoastaan rakenneuudistuksen kustannukset, oman rahoitusosuuden määrä olisi vain 17 prosenttia näistä kustannuksista (41) eli huomattavasti vähemmän kuin suuntaviivoissa edellytetään.
(330)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että telakka ei todellisuudessa pystynyt hankkimaan juuri lainkaan suuntaviivoissa tarkoitettua omaa rahoitusosuutta tai että sen määrä oli joka tapauksessa vähäinen. Myöskään Mostostalin esittämä rakenneuudistussuunnitelma ei takaa riittävän suurta omaa rahoitusosuutta. Oman rahoitusosuuden tarkoituksena on supistaa valtiontuen määrä mahdollisimman vähäiseksi. Jos omaa rahoitusosuutta ei ole, komission on todettava, että vaatimus valtiontuen supistamisesta välttämättömään vähimmäismäärään ei täyty. Mostostalin esittämä rakenneuudistussuunnitelma perustuu päinvastoin olettamukseen, että telakalle myönnetään lisää valtiontukea. Suunnitelmassa todetaan nimenomaisesti, että sen täytäntöönpanon edellytyksenä on, että valtiontukea saadaan lisää.
(331)
Edellä esitetyn perusteella komissio katsoo, että vaatimus valtiontuen supistamisesta välttämättömään vähimmäismäärään ja todellisen ja valtiontuesta vapaan oman rahoitusosuuden hankkimisesta ei ole täyttynyt.
3.3.4 KOHTUUTTOMIEN KILPAILUA VÄÄRISTÄVIEN VAIKUTUSTEN VÄLTTÄMINEN
(332)
Komissio muistuttaa, että Puolan kanssa on tehty alustava sopimus Wulkan 1 -rakennusalustan sulkemisesta. Sopimuksen allekirjoittamisen jälkeen syntyneiden olosuhteiden ja edellä esitettyjen, suuntaviivojen kahden ensimmäisen ehdon täyttymistä koskevien päätelmien vuoksi kysymyksellä, ovatko Puolan viranomaisten ehdottamat vastasuoritteet riittäviä, ei ole enää merkitystä.
3.3.5 PÄÄTELMÄ
(333)
Komissio katsoo, että Szczecinin telakalle myönnettyä valtiontukea ei voida katsoa yhteismarkkinoille soveltuvaksi, vaan tuki on perittävä takaisin.
4. TÄYTÄNTÖÖNPANO
(334)
Tämän päätöksen johdanto-osan 187-201 kappaleessa kuvattuihin, Szczecinin telakalle myönnettyihin toimenpiteisiin sisältyvä valtiontuki on palautettava. Palautettava valtiontuki eli tuensaajalle aiheutunut etu muodostuu yleensä erotuksesta tuen myöntämisedellytysten ja niiden edellytysten välillä, jotka tuensaaja olisi voinut saada markkinoilta.
(335)
Tuen määrän määrittämisessä käytetään markkinakorkojen sijasta komission julkaisemia viite- ja diskonttokorkoja erityisesti silloin, kun tuki on maksettu useassa erässä tai kun se on myönnetty korkotukiohjelmien perusteella. (42) Kun kyseessä on vaikeuksissa oleva yritys, kuten Szczecinin telakka, komissio katsoo, että viitekorkoa on korotettava vähintään 400 peruspisteellä, jotta voidaan ottaa huomioon liiketoimeen liittyvä suuri riski, ja vielä 200 peruspisteellä, jos tuensaajalla ei ole vakuuksia tai ne ovat puutteelliset. Kuten edellä on todettu, telakan esittämien vakuuksien arvo on kyseenalainen, kun otetaan huomioon yrityksen velkaantuminen suhteessa sen omaisuuteen. Kun kyseessä on vaikeuksissa oleva yritys, joka ei pysty saamaan lainkaan markkinaehtoista rahoitusta, valtiontuen osuus voi olla jopa 100 prosenttia yritykselle myönnettyjen rahoitustoimenpiteiden nimellisarvosta. (43)
(336)
Komissio katsoo, että tarkasteluajanjaksona, jonka aikana johdanto-osan 187-201 kappaleessa kuvatut tukitoimenpiteet toteutettiin Szczecinin telakan hyväksi, telakalla oli vakavia taloudellisia vaikeuksia (joita tarkastellaan lähemmin johdanto-osan 45-57 kappaleessa) eikä se pystynyt hankkimaan lainkaan markkinaehtoista rahoitusta. Telakka tuotti jatkuvasti tappiota, eikä se saanut tarkasteluajanjaksolla käytännössä lainkaan markkinaehtoista rahoitusta. Markkinatalouden ehdoin toimiva yksityinen toimija ei tällaisissa olosuhteissa olisi halukas myöntämään telakalle minkäänlaista rahoitusta toimenpiteeseen liittyvän korkean riskin takia. Yhteenvetona komissio toteaa, että yksikään pankki ei olisi myöntänyt telakalle lainaa edes korkealla korolla, eikä yksikään pankki olisi suostunut myöntämään sille takausta edes korkeata takausmaksua vastaan.
(337)
Koska Szczecinin telakka ei olisi saanut markkinoilta lainaa eikä takauksia, kaikki sille tarkasteluajanjakson kuluessa myönnetyt lainat ja takaukset ovat automaattisesti valtiontukea. Sen vuoksi kaikki edelleen sitovat takaukset on viipymättä lakkautettava ja kaikki lainat maksettava takaisin välittömästi.
(338)
Kaikkien telakalle myönnettyjen lainojen takaisinmaksaminen ei kuitenkaan vielä riitä palauttamaan lähtötilannetta, koska telakalla on lainojen takaisinmaksuun asti käytössään varoja, joita se ei normaalisti olisi voinut saada markkinoilta. Lähtötilanteen palauttamiseksi on perittävä takaisin myös määrä, joka vastaa yrityksen näistä varoista saamaa hyötyä ja jonka suuruus voidaan vain arvioida korkean riskin perusteella myönnetyistä lainoista perittävän korkoprosentin perusteella. Tämän perusteella komission on määrättävä perittäväksi takaisin myös Szczecinin telakan todellisuudessa maksaman korkoprosentin ja erittäin korkeariskisiin lainoihin teoreettisesti sovellettavan korkoprosentin välinen erotus alkaen siitä, kun laina myönnettiin telakalle, siihen asti, kunnes telakka maksaa sen takaisin. Komissio huomauttaa, että viite- ja diskonttokorkojen vahvistamismenetelmästä annetun tiedonannon mukaan erittäin korkeariskisiin lainoihin sovellettavan korkoprosentin määrittämistä varten sovellettava riskipreemio voi olla 400 pistettä tai enemmän, jos mikään yksityinen pankki ei myöntäisi kyseessä olevaa lainaa, kuten käsiteltävänä olevassa tapauksessa on todettu. Komissio on monissa päätöksissä todennut, että viitekorkoa 600 peruspistettä korkeampi preemio on asianmukainen vähimmäiskorko tilanteissa, joihin liittyy korkea riski. (44) Komissio katsoo, että tämä on vähimmäiskorko, joka käsiteltävänä olevassa tapauksessa myönnetyistä lainoista on perittävä.
(339)
Komissio soveltaa samaa menetelmää takauksiin: komission on vaadittava perittäväksi takaisin takauksiin sisältyvä tuki takauksen myöntämisestä sen lakkauttamiseen asti.
(340)
Komissio katsoo EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta valtiontukiin takauksina annetun tiedonannon (45) mukaisesti, että takausten yhteydessä avustusekvivalentti on yhtä suuri kuin takauksen ansiosta saadun alempikorkoisen lainan korkotuki (kun takaus on myönnetty lainalle, josta peritään markkinakorkoa alempi korko) tai yhtä suuri kuin takauksen kohteena olevaan määrään liittyvä riskitekijä, josta on vähennetty suoritetut takausmaksut.
(341)
Etumaksuihin liittyvien takausten osalta komissio kuitenkin katsoo, että KUKEn takaamat etumaksut perustuvat eräänlaiseen myyntisopimukseen eivätkä lainasopimukseen ja että etumaksuista ei peritä korkoa. Tämän vuoksi komissio katsoo, että tuensaajalle myönnetyn tuen määrittämiseksi telakan suorittamia takausmaksuja olisi verrattava niihin takausmaksuihin, jotka se olisi normaalisti joutunut suorittamaan markkinaehtojen mukaisesti. Komissio katsoo, että edellä tarkoitetuissa laskelmissa voitaisiin käyttää viitteenä sen valtiontuesta vapaan järjestelmän puitteissa perittäviä takausmaksuja, jonka pohjalta KUKE toteuttaa valtion takauksiin perustuvaa vientiluottotakausohjelmaansa, jonka komissio on hyväksynyt 18 päivänä heinäkuuta 2007 tehdyllä päätöksellä. Myös näihin takausmaksuihin olisi lisättävä vähintään 400 peruspistettä sen vuoksi, että telakka ei voinut saada takauksia kyseisen ohjelman perusteella. Telakalle myönnettyihin takauksiin liittyi siis huomattavasti tavallista korkeampi riski.
(342)
Kuten edellä jo todettiin, KUKEn myöntämät edelleen voimassa olevat takaussopimukset on välittömästi irtisanottava, jotta tuen aiheuttama kilpailun vääristyminen voidaan poistaa. Kilpailun vääristyminen johtui siitä, että telakka ei epävakaan taloudellisen tilanteensa vuoksi pystynyt saamaan takauksia markkinaehdoin.
(343)
Se, että julkiset viranomaiset jatkuvasti luopuvat velkojen täytäntöönpanosta, on niin ikään valtiontukea, joka on otettava huomioon. (46) Menettelyä voidaan verrata edullisin ehdoin myönnettävään uusiutuvaan lainaan, minkä vuoksi toimenpiteeseen sisältyvän valtiontuen määrä on yhtä suuri kuin (esimerkiksi vastaavaan riskiryhmään kuuluvalta, vastaavassa taloudellisessa tilanteessa olevalta ja vastaavat vakuudet esittäneeltä yritykseltä perittävien) markkinaehtoisten korkojen ja tuen myöntävän elimen todellisuudessa perimien korkojen välinen erotus.
(344)
Komissio katsoo, että koska telakan rahoitustilanne oli jatkuvasti erittäin epävakaa, markkinaehdoin toimiva velkoja olisi vaatinut saataviensa täytäntöönpanoa heti niiden eräännyttyä. Se, että Puolan viranomaiset eivät välittömästi toteuttaneet toimenpiteitä velkojen täytäntöönpanemiseksi, merkitsi siten samaa kuin tuen myöntäminen, ja tuen myöntämispäivänä pidetään vastaavasti kunkin maksamattoman velan erääntymispäivää. Tuen määrä on yhtä suuri kuin (vastaavaan riskiryhmään kuuluvalta, vastaavassa taloudellisessa tilanteessa olevalta ja vastaavat vakuudet esittäneeltä yritykseltä perittävien) markkinaehtoisten korkojen ja viranomaisten perimien korkojen välinen erotus.
(345)
Koska jokainen markkinatalouden ehdoin toimiva yksityinen toimija olisi vaatinut telakkaa maksamaan velkansa välittömästi, telakan on maksettava takaisin paitsi liian alhaisten korkojen perusteella muodostunut tuki myös kaikki kertyneet velat.
(346)
Komissio katsoo, että valtion tai valtion määräysvallassa olevien toimijoiden kuten ARP:n ja KPS:n vaikeassa tilanteessa olevien yritysten hyväksi toteuttamia pääomankorotuksia, joista ei ole odotettavissa mitään vastinetta, on pidettävä avustuksina, joita ei tarvitse palauttaa. (47) Telakan on maksettava takaisin saamansa pääomankorotus kokonaisuudessaan, jotta sen aiheuttama kilpailun vääristyminen voidaan poistaa.
(347)
Puolan viranomaiset sitoutuivat 3 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä panemaan tämän päätöksen täytäntöön myymällä Szczecinin telakan omaisuuden markkinahintaan avoimen, läpinäkyvän ja syrjimättömän tarjousmenettelyn avulla ilman minkäänlaisia ehtoja (menettely järjestetään 27 päivänä lokakuuta 2008 päivätyssä komission kirjeessä määriteltyjen erityisten ehtojen mukaisesti) ja sulkemalla telakan sen jälkeen. Puolan viranomaisten on välittömästi kirjattava kaikki tähän päätökseen perustuvat tuen palauttamista koskevat vaateet Szczecinin telakan selvitystilamenettelyyn. Komissio ilmoitti Puolan viranomaisille 6 päivänä marraskuuta 2008 päivätyllä kirjeellä, että jos nämä ehdot täyttyvät, telakan omaisuuden myyntiä ei katsota uuden tuen myöntämiseksi sen ostajalle/ostajille, vaan omaisuus voidaan siirtää ostajalle/ostajille ilman velvoitteita, jotka edellyttävät telakalle aiemmin myönnetyn sääntöjenvastaisen ja yhteismarkkinoille soveltumattoman tuen maksamista takaisin sen vaatimuksen täyttämiseksi, ettei tuensaajien ja ostajien toiminnan välillä saa olla taloudellista jatkuvuutta. (48) Komissio valvoo tarkkaan, että 27 päivänä lokakuuta 2008 päivätyssä komission kirjeessä asetettuja ja Puolan viranomaisten vahvistamia ehtoja noudatetaan, jotta voidaan arvioida, onko tämä päätös pantu täytäntöön asianmukaisella tavalla.
(348)
Ehdot, joita Puolan viranomaiset ovat sitoutuneet noudattamaan, ovat seuraavat.
(349)
Telakan omaisuus (velkoja lukuun ottamatta) yksityistetään avoimessa, läpinäkyvässä ja syrjimättömässä tarjousmenettelyssä, johon ei liity mitään ehtoja. Szczecinin telakka jäljelle jäävine omaisuuksineen ja velkoineen lakkautetaan.
(350)
Omaisuus on myytävä markkinahintaan (eniten tarjoavalle). Omaisuuserät on asetettava myyntiin erikseen tai jaettuna useaan pieneen pakettiin niin, että myynnistä saadaan mahdollisimman suuret tulot. Paketit eivät saa muodostua yrityksen tai toimintojen kokonaisista osista. Tämän paketin määritelmän tarkoituksena ei kuitenkaan ole estää potentiaalisia ostajia esittämästä yhdistettyä tarjousta useammasta omaisuuserästä tai paketista.
(351)
Tarjousmenettelyn syrjimättömyydellä tarkoitetaan, että sen yhteydessä on varmistettava, että myynti on avoin kaikille potentiaalisille ostajaryhmille ilman suunniteltujen investointien tarkoitukseen perustuvaa syrjintää.
(352)
Tarjousmenettelyyn ei saa liittää mitään ehtoja (esimerkiksi työvoiman tai toiminnan säilyttämistä koskevaa velvoitetta tai jo tehtyjen laivanrakennussopimusten siirtämistä). Tarjousmenettelyn voittaja on valittava yksinomaan sillä perusteella, että myynnistä saadaan mahdollisimman suuret tulot telakan velkojien hyväksi.
(353)
Telakan velkojien, sekä julkis- että yksityisoikeudellisten, ja myös telakan asiakkaiden, on voitava säilyttää sama asema ja samat oikeudet omaisuuden myynnistä saataviin tuloihin kuin siinä tapauksessa, että myynti olisi tapahtunut konkurssimenettelyssä.
(354)
Omaisuuden myynnin yhteydessä ei saa myöntää uutta valtiontukea julkisoikeudellisten velkojen mitätöinnin tai valtion rahoittaman takaisinmaksun muodossa eikä myöskään yksityisten velkojen maksamisen, pääomankorotusten, lainojen, takausten eikä minkään muunkaan toimenpiteen muodossa. Kaikki julkisoikeudelliset velat, jotka syntyvät myyntimenettelyn loppuun saattamiseen tarvittavan ajan kuluessa, on ilmoitettava konkurssipesään.
(355)
Myynti on annettava tehtäväksi riippumattomalle hallinnoijalle, jolla on samat oikeudet ja velvollisuudet kuin konkurssipesän hoitajalla. On varmistettava, että velkojat voivat valvoa myyntimenettelyä, että se tapahtuu markkinaehdoin ja että velkojien asemaa ja oikeuksia myynnistä saataviin tuloihin nähden noudatetaan. Lisäksi Puolan viranomaiset ja komissio nimeävät yhdessä valvonnasta vastaavan toimitsijamiehen, jonka tehtävänä on auttaa komissiota tarkistamaan, että myyntimenettely ja tuen takaisinmaksu tapahtuvat kaikin puolin edellä esitettyjen vaatimusten mukaisesti. Tätä varten toimitsijamies esittää komissiolle säännöllisesti yksityiskohtaiset raportit menettelyn eri vaiheista.
(356)
Puolan viranomaiset ovat ilmoittaneet, että tämän päätöksen täytäntöönpano edellyttää lainsäädäntötoimien toteuttamista. Komissio katsoo, että tavallista pidempi täytäntöönpanoaika on tämän vuoksi tässä tapauksessa perusteltu, varsinkin kun otetaan huomioon päätöksessä käsiteltyjen yksittäisten tukitoimenpiteiden suuri määrä ja niiden muodon ja myöntämisaikojen vaihtelevuus. Tämän vuoksi komissio edellyttää, että Puolan viranomaiset panevat tämän päätöksen täytäntöön seitsemän kuukauden kuluessa päätöksen tiedoksiantamisesta,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Tämän päätöksen johdanto-osan 187-201 kappaleessa (2.9 luku) kuvattu valtiontuki, jonka Puola on myöntänyt Szczecinin telakalle EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti, ei sovellu yhteismarkkinoille.
Myöskään etumaksuihin liittyvät takaukset, jotka Puola on myöntänyt Szczecinin telakalle EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti 1 päivästä heinäkuuta 2007 tämän päätöksen antamispäivään asti, eivät sovellu yhteismarkkinoille.
2 artikla
Puolan on perittävä takaisin tämän päätöksen johdanto-osan 187-201 kappaleessa kuvattuihin, eri julkisten elimien myöntämiin lainoihin sisältyvä tuki, joka on yhtä suuri kuin erotus Szczecinin telakan todellisuudessa maksaman koron ja sen koron välillä, joka tuensaajan olisi täytynyt maksaa, jos se olisi saanut lainat markkinaehdoin ja joka on kertynyt lainan myöntämisestä sen takaisinmaksuun asti. Lisäksi tuensaajan on maksettava välittömästi takaisin kaikki tämän päätöksen tekemishetkellä vielä maksamattomat lainat.
3 artikla
Puolan on perittävä takaisin tämän päätöksen johdanto-osan 187-201 kappaleessa kuvattuihin, Puolan vientiluottolaitoksen (Korporacja Ubezpieczeń Kredytów Eksportowych, KUKE) takaamiin etumaksuihin sisältyvä tuki, joka on kertynyt takauksen myöntämisestä sen lakkauttamiseen asti ja joka on yhtä suuri kuin erotus tuensaajan maksaman takausmaksun ja sen takausmaksun välillä, jonka tuensaaja olisi joutunut maksamaan, jos se olisi saanut takauksen markkinaehdoin. Lisäksi on välittömästi lakkautettava takaukset, jotka ovat voimassa vielä tämän päätöksen tekemishetkellä.
4 artikla
Edellä olevaa 3 artiklaa sovelletaan tarvittavin muutoksin myös etumaksuihin liittyviin takauksiin, jotka Puola on myöntänyt Szczecinin telakalle EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan vastaisesti 1 päivästä heinäkuuta 2007 tämän päätöksen tekemiseen asti.
5 artikla
Puolan on perittävä takaisin tuki, joka sisältyy tämän päätöksen johdanto-osan 187-201 kappaleessa kuvattuihin julkisten elimien saataviin, joita ei ole pantu täytäntöön, tuen myöntämisestä sen takaisinmaksuun asti; tuki on yhtä suuri kuin erotus Szczecinin telakan todellisuudessa maksaman koron ja sen koron välillä, joka tuensaajan olisi täytynyt maksaa markkinaehdoin toimivan velkojan myöntämästä vastaavien saatavien takaisinmaksun lykkäämisestä. Lisäksi tuensaajan on maksettava välittömästi takaisin kaikki vielä maksamattomat julkisoikeudelliset velat.
6 artikla
Puolan on perittävä takaisin tämän päätöksen johdanto-osan 187-201 kappaleessa kuvattuihin eri julkisten toimijoiden toteuttamiin pääomankorotuksiin sisältyvä tuki, joka on yhtä suuri kuin pääomankorotusten määrä.
7 artikla
1. Puolan on perittävä tuki takaisin tuensaajalta 2-6 artiklan säännösten mukaisesti. Tuki on perittävä takaisin johdanto-osan 334-347 kappaleessa mainittujen suuntaviivojen mukaisesti.
2. Takaisinperittäviin määriin on lisättävä korko siitä lähtien, kun tuki on saatettu Szczecinin telakan käyttöön, sen tosiasialliseen takaisinperintään asti.
3. Korolle lasketaan korkoa tuen takaisinperintään saakka annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 794/2004 (49) olevan V luvun ja asetuksen (EY) N:o 794/2004 muuttamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 271/2008 (50) säännösten mukaisesti.
4. Puolan on peruttava kaikki 1 artiklassa tarkoitetut vielä maksattamattomat tukierät tämän päätöksen tiedoksiantamispäivästä alkaen.
8 artikla
1. Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tuki on perittävä takaisin välittömästi ja tehokkaasti.
2. Puolan on varmistettava, että tämä päätös pannaan täytäntöön seitsemän kuukauden kuluessa sen tiedoksiantamisesta.
9 artikla
1. Puolan on toimitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta seuraavat tiedot:
a)
tuensaajalta takaisin perittävän tuen yhteenlaskettu määrä (takaisin perittävä tuki korkoineen);
b)
yksityiskohtainen kuvaus toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi;
c)
asiakirjat, jotka osoittavat, että tuensaaja on määrätty maksamaan tuki takaisin;
d)
asiakirjat, jotka osoittavat, että kaikki edelleen voimassa olevat etumaksuja koskevat takaussopimukset on sanottu irti.
2. Puolan on ilmoitettava komissiolle tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi toteutettavien kansallisten toimenpiteiden edistymisestä siihen saakka, että 1 artiklassa tarkoitetun tuen takaisinperintä on saatettu loppuun.
Puolan on annettava komission pyynnöstä välittömästi tiedot toimenpiteistä, jotka on jo toteutettu tai joita suunnitellaan tämän päätöksen täytäntöön panemiseksi.
Puolan on myös annettava yksityiskohtaiset tiedot tuensaajalta jo perityistä tukimääristä ja koroista.
Tämä päätös on osoitettu Puolan tasavallalle.
Tehty Brysselissä 6 päivänä marraskuuta 2008.