KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 19 päivänä heinäkuuta 2006,
valtiontuesta C 35/2005, jonka Alankomaat aikoo myöntää laajakaistaverkon kehittämiselle Appingendamissa
(tiedoksiannettu numerolla K(2006) 3226)
(Ainoastaan hollanninkielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2007/175/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I. MENETTELY
(1)
Kaapelioperaattori Essent Kabelcom (jäljempänä ’Essent’) teki 2 päivänä marraskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä (kirjattu 18 päivänä marraskuuta 2004 numerolla CP 212/2004) komissiolle epävirallisen kantelun. Kantelu koski Alankomaiden pohjoisosassa sijaitsevan Appingedamin kuituverkolle (Fibre-to-the-Home- eli FTTH-verkko) myönnettävää julkista rahoitusta. Essent on tämän jälkeen vahvistanut, että kyseistä valitusta on pidettävä virallisena kanteluna.
(2)
Essent, joka on Alankomaiden toiseksi suurin kaapelioperaattori ja vastaa muun muassa Appingedamin kaapeliverkon toiminnasta, oli jo syyskuussa 2004 nostanut asiasta kanteen alankomaalaisessa tuomioistuimessa (2). Kyseinen tuomioistuin velvoitti Appingedamin kunnan perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan nojalla ilmoittamaan komissiolle suunnitelmista myöntää tukea, toimimaan yhteistyössä komission kanssa ja keskeyttämään verkon rakentamisen.
(3)
Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat 3 päivänä helmikuuta 2005 kirjatulla kirjeellä toimenpiteen komissiolle ”oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä” ja totesivat samalla, ettei kyseessä ole tuki. Komissio pyysi Alankomaiden viranomaisilta lisätietoja 31 päivänä maaliskuuta 2005. Määräajan jatkamisen jälkeen Alankomaiden viranomaiset vastasivat lisätietopyyntöön 4 päivänä elokuuta 2005 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin saapuneeksi 16 päivänä elokuuta 2005.
(4)
Komissio ilmoitti Alankomaiden viranomaisille 20 päivänä lokakuuta 2005 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa kyseisen toimenpiteen osalta perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely (”päätös tutkintamenettelyn aloittamisesta”). Päätös julkaistiin Euroopan unionin virallisessa lehdessä16 päivänä joulukuuta 2005 (3). Komissio pyysi päätöksessä asianomaisia esittämään toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
(5)
Alankomaiden viranomaiset vastasivat 3 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen huomautusten esittämistä koskevaan kehotukseen. Komissio sai lisäksi huomautuksia seuraavilta asianosaisilta:
-
Essent Kabelcom B.V., 13 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä
-
VECAI, 13 päivänä tammikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä
-
toimialajärjestö, joka halusi pysyä anonyyminä, 16 päivänä helmikuuta 2006 päivätyllä kirjeellä.
(6)
Asianosaisten huomautukset lähetettiin Alankomaiden viranomaisille 3 päivänä toukokuuta 2006. Kyseiset viranomaiset ilmoittivat komissiolle 7 päivänä kesäkuuta 2006, etteivät ne halunneet esittää enää lisää huomautuksia.
II. TOIMENPITEEN KUVAUS
II.1. Tausta
(7)
Appingedamin kunnan mielestä julkinen tuki on tarpeen, jotta kehittyneitä laajakaistapalveluita voitaisiin tarjota kaikille yrityksille ja kuluttajille kehittämällä kuntaan kuituverkko (FTTH-verkko) (4). Kunnan mukaan Essent ja televiestintäyritys KPN tarjoavat Appingedamissa Internet-käyttömahdollisuuksia, mutta ne eivät tarjoa kehittyneitä laajakaistapalveluita. Kunta päätti osallistua hankkeen rahoitukseen sen jälkeen, kun markkinatoimijat eivät osoittaneet kiinnostusta osallistua hankkeeseen markkinaehdoin.
II.2. Aiottu toimenpide
(8)
Kuituverkon passiivinen osa (rakennusoikeudet, putket, lasikuidut ja niin edelleen) tulisi kunnan perustaman ja sen valvonnassa olevan julkisen säätiön omaisuudeksi (”Stichting Glasvezelnet Appingedam”, jäljempänä ’säätiö’). Passiivisen osan investointikustannusten arvioitiin olevan 4,9 miljoonaa euroa. Appingedamin kunnan tarkoituksena oli hankkia rahoitus joko lainaamalla tai myöntämällä summalle lainavakuus. Aluksi ei ollut tarkoituksena, että passiivisen osan rakentamiseen käytettäisiin julkista rahoitusta. Kunta päätti kuitenkin tehdä näin, kuten Alankomaiden viranomaisten 4 päivänä elokuuta 2005 päivätyssä kirjeessä todetaan.
(9)
Passiivisen osan päälle kehitettävän aktiivisen osan operaattori tarjoaisi ainoastaan tukkukauppapalveluja palveluntarjoajille, jotka puolestaan tarjoaisivat palvelujaan loppukäyttäjille (kotitalouksille ja yrityksille). Aktiivisen osan (televiestintälaitteet, verkonhallinta ja niin edelleen) kustannuksiksi arvioitiin 1-1,3 miljoonaa euroa. Aktiivisten komponenttien arvioitu taloudellinen käyttöikä on 5-8 vuotta.
(10)
Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat aluksi, että aktiivinen osa olisi eräiden yksityisten rahoittajien perustaman yrityksen (”Stichting Damsternet”) rahoittama. Kaikki yksityiset osapuolet eivät kuitenkaan olleet tiedossa. Viranomaisten mukaan kiinnostusta olivat osoittaneet […] (5), […] ja […]
(11)
Alankomaiden viranomaiset ilmoittivat 4 päivänä elokuuta 2005 päivätyssä kirjeessä myös, että kunta kuitenkin antaa verkon aktiivisen osan, verkon hyödyntäminen mukaan lukien, julkisena hankintana operaattorin käyttöön (jäljempänä ’operaattori’). Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan tarkoituksena ei ole, että operaattorin lisäksi muilla sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajilla olisi suoraa pääsyä passiiviseen osaan.
(12)
Tässä vaiheessa ei ole selvää, millä taloudellisilla ehdoilla käyttöoikeus myönnettäisiin. Käyttöoikeussopimuksen luonnoksessa määrätään, että käyttöoikeuden haltija maksaa säätiölle käyttökorvauksen vuosittain. Säätiö saa kuitenkin ”veloittaa enintään summan, joka on 80 prosenttia kyseisen vuoden aikana syntyneestä kassavirrasta”. Jos kassavirta on negatiivinen, säätiö ei veloita korvausta. Tällöin se vaatii vain vähäisen maksun, joka on määritetty käyttösopimuksen liitteessä. Liitteessä ei kuitenkaan ole vielä määritetty maksun suuruutta.
II.3. Kyseinen tuote- tai palvelumarkkina
(13)
Jos Appingedamiin rakennettaisiin laajakaistaverkko, sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajat käyttäisivät tukkumarkkinoita vähittäismarkkinoiden laajakaistapalvelujen tarjoamiseen loppukäyttäjille . Näin ollen suunnitellun, kunnan rahoittaman laajakaistaverkon käyttöönotto vaikuttaisi Appingedamissa sekä tukku- että vähittäismarkkinoihin.
(14)
Appingedamin vähittäismarkkinoiden osalta sekä KPN että Essent tarjoavat laajakaistapalveluja loppukäyttäjille: Essentin tarjoama latausnopeus on tällä hetkellä enintään 5 Mbit/s ja KPN:n enintään 6 Mbit/s. Sekä Essent että KPN tarjoavat kolmenlaisia palvelupaketteja (puhelin, Internet sekä digitaalinen ja analoginen televisio). Myös muut Internet-palvelujen tarjoajat voivat tarjoavat laajakaistapalveluja KPN:n tukkumarkkinoilla tarjottavan käyttöoikeuden välityksellä. Komission käytössä olevien tietojen mukaan Essent tarjoaa vuoden 2006 aikana datayhteyksiä, joiden latausnopeus on enintään 8 Mbit/s, ja operaattorin kehittyneimmässä tuotteessa nopeus on jopa 15 Mbit/s (6). Lisäksi sekä KPN:llä että Essentillä on itsellään tekniset mahdollisuudet laajentaa edelleen palvelutarjontansa laajakaistakapasiteettia olemassa olevien verkkojen avulla.
(15)
Tukkumarkkinoiden osalta Appingedamin kunnan osuus kohdistuu tukkumarkkinoille tarkoitetun kuituverkon ja laajakaistaisten valokuituliittymien tukkumarkkinoille tarkoitettujen laajakaistapalvelujen tarjoamiseen (7). Niiden tukkumarkkinoiden osalta, jotka on mainittu komission merkityksellisiä markkinoita koskevassa suosituksessa (8), kyseessä oleva toimenpide näyttää koskevan välittömästi tai välillisesti kahta erityistä markkinaa. Ne vaikuttavat olevan eriytetyn käyttöoikeuden (suosituksen markkinat 11) ja tukkutason laajakaistayhteydet (suosituksen markkinat 12). KPN tarjoaa Appingedamissa tukkutason pääsyä infrastruktuuriin ja laajakaistapalvelujen tarjoamiseen tarvittavia palveluita (9).
II.4. Perusteellisen tutkintamenettelyn aloittamisen syyt
(16)
Komissio esitti tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään epäilyn toimenpiteen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla. Toimenpiteen välttämättömyyden osalta tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä epäiltiin sitä, oliko Appingedamin tapauksessa todella sellaisia ominaispiirteitä, jotka itse asiassa olivat ”markkinahäiriöitä”.
(17)
Päätöksessä todetaan, että Appingedamissa on jo saatavilla laajakaistapalveluja, vaikka tällä hetkellä tarjottavat palvelut eivät ole täysin verrattavissa suunnitellun verkon palveluihin. Siinä todetaankin, että suunnitellun toimenpiteen verkon kattavuudessa ja palveluehdoissa on merkittävää päällekkäisyyttä olemassa olevien verkkojen kanssa.
(18)
Komissio toteaa edelleen, että oli vaikea kuvitella kansalaisille ja yrityksille tarjottavia sovelluksia tai palveluja, joita ei voitaisi tarjota nykyisten verkkojen kautta toimitettavien laajakaistapalvelujen avulla. Mahdollisuudet korvata suunnitellun FTTH-verkon ja toisaalta olemassa olevien verkkojen kautta tarjottavat vähittäis- ja tukkupalvelut toisillaan olivat hyvät. Näin ollen toimenpide voisi aiheuttaa lähitulevaisuudessa vakavia kilpailun häiriöitä.
(19)
Alankomaiden viranomaisten suunnittelemien toimenpiteiden riskinä on, että valtiovallan väliintulo syrjäyttää markkinatoimijoiden nykyiset ja tulevat investoinnit. Tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä todettiinkin, että tällaisessa tilanteessa oli syytä epäillä, olivatko suunniteltu toimenpide ja tukitoimenpiteen toteuttaminen sinänsä suhteellisuusperiaatteen mukaisia, kun otetaan huomioon niiden tavoite.
III. KOMISSIOLLE TOIMITETUT HUOMAUTUKSET
III.1. Kolmansien osapuolten huomautukset
(20)
Komissio sai huomautuksia kolmelta asianomaiselta: Essentiltä, VECAI:lta ja toimialajärjestöltä, joka haluaa pysyä anonyyminä.
(21)
Kaapelioperaattori Essent viittaa CPB:n raporttiin (10) ja väittää, ettei Appingedamissa ole kyse markkinahäiriöistä. CPB on tutkinut Alankomaiden laajakaistamarkkinoiden väitettyjä markkinahäiriöitä (11) ja todennut, ettei Alankomaiden laajakaistamarkkinoilla ole merkittäviä markkinahäiriöitä. Raportin mukaan poliittisia toimenpiteitä ei ole oikeutettua perustella markkinahäiriöiden esiintymisellä. Essentin mukaan talousministeri on tukenut CPB:n kantaa Alankomaiden parlamentille 5 päivänä joulukuuta 2005 lähettämässään kirjeessä, joka on toimitettu myös komissiolle.
(22)
Essent väittää edelleen, ettei Appingedamia voida pitää syrjäisenä alueena, joka kamppailee heikon sosioekonomisen tilanteen kanssa. Palvelut, joita kunta haluaa tarjota koulutusta, terveydenhoitoa ja vanhustenhoitoa varten, voidaan tarjota myös olemassa olevien verkkojen välityksellä. Essent allekirjoittaa komission päätelmän, jonka mukaan on vaikea väittää, että FTTH-verkon kautta voitaisiin tarjota sovelluksia tai palveluja, joita ei voitaisi tarjota nykyisten verkkojen välityksellä. Lisäksi Appingedamin laajakaistayhteyksien hinnat eivät Essentin mukaan ole korkeampia kuin muualla Alankomaissa.
(23)
Alankomaiden kaapeliyritysten toimialajärjestö VECAI pitää suunniteltua toimenpidettä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan vastaisena. Valtiontuen myöntäminen kyseiselle toimialalle johtaisi välittömästi kilpailun vääristymiseen markkinoilla, joilla kilpailu toimii hyvin.
(24)
VECAI:n mukaan Alankomaiden laajakaistapalvelumarkkinoilla ei tällä hetkellä esiinny markkinahäiriöitä. VECAI viittaa väitteensä tueksi Essentin tapaan CPB-raporttiin ja talousministerin kirjeeseen. Nykyinen infrastruktuuri soveltuu erittäin edistyneiden laajakaistapalveluiden tarjoamiseen. Suunnitellut investoinnit johtaisivat VECAI:n mukaan siihen, että olemassa oleva infrastruktuuri kahdentuu täydentymisen sijaan.
(25)
VECAI väittää lisäksi, ettei Appingedamia voida pitää syrjäisenä alueena. VECAI väittää myös, että kunnan toimiminen sekä infrastruktuurin omistajana että ’julkisviranomaisena’ (lupien myöntäminen, käyttöoikeudet ja niin edelleen) voi tietyissä tilanteissa johtaa eturistiriitaan. Laajakaistahankkeiden tukeen liittyy riski julkisen ja yksityisen toiminnan ristiriidasta.
(26)
Toimialajärjestö, joka haluaa pysyä anonyyminä, katsoo, että komission tulisi tukea avoimien passiivisten yhteysinfrastruktuurien kehittämistä. Kyseisen järjestön mukaan jako palveluihin ja infrastruktuuriin voi alentaa markkinoille pääsyn kynnystä, edistää kilpailua ja kannustaa innovaatioihin. Järjestö katsoo, että kilpailumääräysten tavoitteena tulee olla yleisen hyvinvoinnin edistäminen, ei olemassa olevien markkinatoimijoiden suojeleminen.
(27)
Toimialajärjestö väittää, ettei valtiontukea tarvita, jos olemassa olevan infrastruktuurin omistajat päättävät avata infrastruktuurinsa kaikille muille sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajille ja sallia pääsyn tasapuolisuus- ja kustannusvastuuperiaatteen nojalla. Jos näin ei kuitenkaan tapahdu, kyseessä on markkinahäiriö, jolloin valtiovallan täytyy saada puuttua asiaan.
III.2. Alankomaiden viranomaisten huomautukset
(28)
Alankomaiden viranomaiset eivät vastauksessaan tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen huomautusten esittämiskehotukseen ole kiistäneet yhtään komission menettelyn alussa esittämää väitettä. Alankomaiden viranomaiset ovat esittäneet useita asiakirjoja (tutkimusraportteja), joista niiden mukaan käy ilmi toimenpiteen perustana olevat syyt ja verkon käyttömahdollisuudet.
(29)
Raportit painottuvat suunnitellun verkon mahdollisiin sovelluksiin. Alankomaiden viranomaiset väittävät, että kuituverkkoratkaisu johtuu siitä tosiseikasta, ettei nykyinen infrastruktuuri tarjoa toivottua laajakaistakapasiteettia ja palvelutarjonnan laatua. Niiden mukaan suunniteltu infrastruktuuri mahdollistaisi nopeat Internet-yhteydet, videokokoukset, video-on-demand-sovellukset, interaktiiviset pelit ja/tai TV- ja IP-VPN-palvelut (12).
(30)
Suunnitellun FTTH-verkon kautta tarjottavia palveluja ja sovelluksia pidetään tärkeinä kunnan tehtävien harjoittamiselle (esimerkiksi sähköisten viranomaispalvelujen tarjoaminen), terveydenhuollolle (esimerkiksi etäterveyspalvelut ja yhteistyö terveydenhuoltoalan eri laitosten kesken) ja koulutukselle (esimerkiksi etäopetusmahdollisuudet). Alankomaiden viranomaiset väittävät tässä yhteydessä, että Appingedamissa on suuri joukko työttömiä ja vanhusväestöä, jotka tarvitsevat kehittyneitä laajakaistapalveluja.
IV. VALTIONTUEN OLEMASSAOLO
(31)
Alankomaiden viranomaiset ovat esittäneet useita väitteitä osoittaakseen, ettei toimenpide ole valtiontukea ja että hanke liittyy vain ”yleisen infrastruktuurin” tarjoamiseen.
IV.1. Yleinen infrastruktuuri?
(32)
Alankomaiden viranomaisten mukaan hanke ei kuulu perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, vaan sitä on pidettävä tyypillisenä valtion tehtävänä eli yleisen, ”julkisen” infrastruktuurin tarjoamisena, joka on kaikkien osapuolten käytettävissä samoilla ehdoilla.
(33)
Komissio katsoo, että näin olisi silloin, jos infrastruktuuria tarvittaisiin, jotta kansalaisille pystyttäisiin tarjoamaan valtion vastuuseen kuuluvaa palvelua ja hanke rajoittuisi vain tämän palvelun vaatimusten täyttämiseen. Lisäksi tällöin on oltava kyseessä järjestely, jota ei todennäköisesti tarjottaisi markkinoilla, koska se ei olisi taloudellisesti kannattavaa, eikä järjestelyn toteuttaminen saisi hyödyttää pelkästään jotakin tiettyä yritystä.
(34)
Komissio katsoo näin ollen, ettei hanketta voida pitää valtiontuen valvonnan piiriin kuulumattomana yleisenä infrastruktuurina. Toisin kuin tietyt kuljetusalan infrastruktuurit, jotka ovat kaikkien mahdollisten käyttäjien käytettävissä samoilla edellytyksillä, joihin ei liity syrjintää ja joita ei tarjota markkinoilla puhtaasti taloudellisten ehtojen perusteella (niitä ei rakenneta ja/tai ylläpidetä), tässä tarkoitettua infrastruktuuria rakentavat yksityiset markkinatoimijat, vaikka edellytykset eivät välttämättä ole samat kuin mitä Appingedamin kunta on vahvistanut kyseisen toimenpiteen yhteydessä.
(35)
KPN:n ja Essentin toiminnasta Appingedamissa käy ilmi, ettei paikallisen verkon käyttömahdollisuuden tarjoaminen sähköistä viestintää varten ole valtiovallalle varattu tehtävä, vaan tällaisia verkkoja tarjoavat yleisesti operaattorit, jotka toimittavat sähköisiä viestintäpalveluja kotitalouksille ja yrityksille. Suunniteltu toimenpide siis johtaa jossain määrin päällekkäisiin markkinatoimenpiteisiin tai sillä tarjotaan palveluja, jotka ovat jo saatavana.
(36)
Tämäntyyppiseen järjestelyyn ei välttämättä liity kilpailun vääristymistä, vaan asia on tutkittava tapauskohtaisesti. Appingedamin markkinatilanne on senkaltainen, että toimenpide häiritsee tai saattaa häiritä kilpailua, koska se johtaisi kilpailuun olemassa olevien, yksityisten osapuolten verkkojen kanssa ja heikentäisi yksityisten kiinnostusta tehdä tulevaisuudessa investointeja vastaaviin järjestelyihin.
(37)
Komissio katsookin näin ollen, että Appingedamin hanke kuuluu valtiontuen valvonnan piiriin, eikä sitä voida pitää yleisenä infrastruktuurina, joka kuuluu valtion tavanomaiseen vastuuseen kansalaisiaan kohtaan.
IV.2. Yleishyödyllisen taloudellisen palvelun tarjoaminen
(38)
Vaikka Alankomaiden viranomaiset eivät ole erikseen vedonneet siihen, että kyseessä olisi yleishyödyllinen taloudellinen palvelu, on tutkittava, voidaanko FTTH-verkon tarjoamista Appingedamissa pitää tällaisena palveluna.
(39)
Jäsenvaltioilla on yleisesti ottaen laaja harkintavalta arvioida, pidetäänkö palvelua yleishyödyllisenä taloudellisena palveluna. Sen on kuitenkin otettava huomioon yhteisön lainsäätäjän oikeuskäytäntö, jossa on vahvistettu asiaa koskevat yleiset periaatteet (13).
(40)
Nyt kyseessä olevassa toimenpiteessä on tarkoituksena muodostaa sopimussuhde aktiivisen osan operaattorin ja kunnan tai säätiön välille melko perinteisen PPP-yhteistyön (Private Public Partnership) sääntöjen mukaisesti eikä tuottaa ja toteuttaa yleishyödyllistä taloudellista palvelua. Tämä voidaan päätellä myös Alankomaiden hallituksen toimenpidettä koskevista viesteistä ja asiakirjoista, joissa ei missään kohdassa ole mainintaa ”yleishyödyllinen taloudellinen palvelu” tai muuta vastaavaa mainintaa. Toisin kuin tapauksissa, joissa komissio on päätellyt, että valtiontuki on korvaus yleishyödyllisestä taloudellisesta palvelusta - katso päätös Pyrénées-Atlantiques (14) - tässä tapauksessa ei ole annettu säätiölle tai operaattorille selvää toimeksiantoa yleishyödyllisen taloudellisen palvelun tarjoamiseksi, jotta yleisölle, kansalaisille ja yrityksille voitaisiin tarjota laajakaistayhteyksiä maaseudulla ja syrjäisellä alueella, jolla kukaan muu operaattori ei tarjoa yleisesti saatavana olevaa, kohtuhintaista laajakaistayhteyttä.
(41)
Asiassa Pyrénées-Atlantiques toimenpiteen välittömänä tavoitteena oli tarjota yleisölle laajakaistapalveluja tukkumarkkinoille suunnatun verkon kautta alueella, jolla laajakaistapalvelujen kattavuus oli rajoitettu. Nämä edellytykset eivät täyty Appingedamissa, jossa jo tällä hetkellä on tarjolla kaksi laajakaistapalveluverkkoa.
(42)
Koska komissio ei pidä toimenpidettä yleishyödyllisenä taloudellisena palveluna, se ei katso, että toimenpidettä on tarpeen arvioida asiassa Altmark annetun tuomion (15) muiden arviointiperusteiden kannalta.
IV.3. Appingedamin kunta ei toimi yksityisenä sijoittajana
(43)
Alankomaiden viranomaiset väittävät, että kunnan ja säätiön investoinnit ovat tarpeen, koska markkinatoimijat eivät ole halukkaita sijoittamaan passiiviseen FTTH-verkon rakentamiseen Appingedamiin, sillä sijoituksen odotettu tuotto olisi liian alhainen, jotta investointi olisi markkinaedellytysten kannalta perusteltu.
(44)
Alankomaiden viranomaisten mukaan kunta on pyytänyt useita pankkeja rahoittamaan verkon passiiviseen osaan tarvittavat investoinnit, mutta kaikki pankit Bank Nederlandse Gemeenteniä (Alankomaiden kuntapankki, jäljempänä ’BNG’) lukuun ottamatta ovat kieltäytyneet rahoittamasta hanketta. BNG on valmis myöntämään kunnalle lainan, koska BNG on arvioinut ainoastaan lainanottajan eli kunnan luottokelpoisuuden, ei säätiön tekemää tai julkisena hankintana toteutettavaa FTTH-verkon rakentamishanketta sinänsä.
(45)
Näin ollen kunnan tekemät sijoitukset säätiöön ja säätiön sijoitukset passiiviseen osaan eivät kestä markkinatalouden sijoittajan näkökulman mukaista arviointia, koska markkinatoimija ei olisi sijoittanut passiiviseen osaan, kuten kunta totesi ottaessaan yhteyttä yksityisiin sijoittajiin.
IV.4. Tukitoimenpiteen arviointi
(46)
Alankomaiden viranomaiset väittivät ensimmäisissä vastauksissaan, jotka esitettiin ennen tutkintamenettelyn aloittamista koskevan päätöksen tekemistä, ettei suunniteltua toimenpidettä voitu pitää valtiontukena minkään siihen liittyvän neljän tason osalta. Säätiötä ei suosittaisi, ja siinäkin tapauksessa, että näin kävisi, sillä ei olisi vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Viranomaisten mukaan tukea ei myöskään myönnetä aktiivisen osan operaattorille tai vähittäispalvelujen tarjoajille. Operaattori laskuttaa (joutuu laskuttamaan) markkinaehtojen mukaiset tukkuhinnat vähittäismyyntipalvelujen tarjoajilta, jotka jo tällä hetkellä tarjoavat palveluja olemassa olevien infrastruktuurien välityksellä. Jos komissio vaatisi kunnalta takeet siitä, että operaattori käyttää markkinahintoja, kunta voisi määrätä siitä säätiön ja operaattorin välisessä sopimuksessa.
(47)
Alankomaiden viranomaiset väittävät lopuksi, että toisin kuin asiassa ATLAS (16), Appingedamin verkkoa käytetään pääosin palvelujen toimittamiseen kotitalouksille tai kansalaisille, jotka eivät harjoita yritystoimintaa. Jos kyseessä olisi tuen myöntäminen Appingedamin yrityksille, tuen määrä alittaisi EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetussa komission asetuksessa (EY) N:o 69/2001 (17) sallitun tuen intensiteetin.
(48)
Komissio väitti jo tutkintamenettelyn aloittamista koskevassa päätöksessään (18), etteivät Alankomaiden viranomaiset olleet esittäneet mitään tietoja väitteidensä tueksi. Alankomaiden viranomaiset eivät myöskään menettelyn aloittamisen jälkeen ole esittäneet todisteita, jotka tukisivat Alankomaiden esittämiä väitteitä.
(49)
Perustamissopimuksen ja vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan kyseessä on perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki, jos toimenpide:
-
on valtion toimenpide tai rahoitetaan valtion varoista
-
suosii tiettyjä yrityksiä tai tiettyjä tuotannonaloja
-
vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua ja
-
vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(50)
Appingedamin kunta antaa lainan tai lainan vakuuden. Tämän verkon passiivisen osan rahoitukseen tarvittavat varat ovat näin ollen ainakin osittain peräisin Appingedamin kunnalta. Varoja on näin ollen pidettävä valtion varoina (19).
(51)
Kunnan myöntämä laina tai takuu suosii useita markkinatoimijoita:
(52)
Verkon passiivisen osan omistajaksi tulee säätiö, jonka kunta on perustanut ja joka kuuluu kunnan hallintaan. Säätiö antaa passiivisen osan operaattorin käyttöön. Passiivisen osan rakentamista ja vuokraamista voidaan pitää taloudellisena toimintana, jolloin säätiötä voidaan pitää perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna yrityksenä.
(53)
Komission käytettävissä olevien tietojen perusteella kunta rahoittaa passiivisen osan ilman säätiön omaa rahoitusta. Tietojen mukaan säätiö ei myöskään maksa korvausta verkon käytöstä. Kuten edellä 43-45 kohdassa todettiin, Appingedamin passiiviseen osaan tekemä investointi ei näytä täyttävän markkinatalouden sijoittajan periaatetta. Näin ollen säätiö saa etua kunnan myöntämistä valtion varoista perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulla tavalla.
(54)
Alankomaiden viranomaiset ovat vahvistaneet, että passiivisen infrastruktuurin operaattoriluvasta järjestetään julkinen tarjouskilpailu. Koska käyttöoikeus myönnettäisiin kilpailun perusteella, toimeksiannon saavan osapuolen perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu etu jäisi hyvin vähäiseksi.
(55)
Vaikka hanke ei julkisen tarjouskilpailumenettelyn vuoksi tuotakaan operaattorille poikkeuksellisen suurta tuottoa, operaattori saisi kuitenkin pääsyn verkon passiiviseen osaan ehdoilla, joissa ei todennäköisesti oteta huomioon kunnalle ja/tai säätiölle verkon rakentamisesta aiheutuvia kustannuksia ja joita ei ole vahvistettu siten, että kunta saisi hankkeesta mahdollisimman paljon tuloja. Vaikka onkin epäselvää, millä taloudellisilla ehdoilla lupa myönnettäisiin, kuten edellä 8-9 kohdassa on todettu, on oletettavissa, että käytön hinta on valtiontuen ansiosta kustannuksia alhaisempi ja ettei se todennäköisesti perustu vastaavanlaisen passiivisen verkon käytöstä markkinoilla perittäviin hintoihin.
(56)
Operaattori voisi hyödyntää valtion rahoittamaa verkkoa ja tarjota markkinoilla tukkupalveluja ehdoilla, joita markkinoilla ei muuten olisi tarjolla. Näin ollen operaattori saa etua valtion toimenpiteistä.
(57)
Siinäkin tapauksessa, että kaikki kiinnostuneet sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajat saisivat operaattorin välityksellä pääsyn valokuituverkkoon avoimilla ja samanarvoisilla ehdoilla, olisi oletettavissa, että tämän pääsyn hinta olisi valtiontuen ansiosta kustannuksia alhaisempi ja ettei se luultavasti perustuisi verrattavissa olevien tukkumarkkinoiden laajakaistapalvelujen markkinahintoihin. Näiden palvelujen tarjoajat saavat näin ollen etua, koska ne saavat mahdollisuuden päästä nopeiden laajakaistayhteyksien vähittäismyyntimarkkinoille ja harjoittaa taloudellista toimintaansa edellytyksillä, joita markkinoilla ei muuten olisi tarjolla.
(58)
Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että operaattorin, palvelujen tarjoajien ja muiden teleliikennepalvelujen toimittajien saama etu siirtyy myös Appingedamin kotitalouksien ja yritysten eduksi. Valtiontukea koskevat määräykset eivät koske kotitalouksia, mutta kyseisen maantieteellisen alueen yritykset saattavat saada etua laajemmasta palvelutarjonnasta ja alhaisemmista hinnoista kuin mitä ne pystyisivät hankkimaan kaupallisten edellytysten, kuten kiinteiden yhteyksien tai satelliittiyhteyksien, perusteella. Lisäksi ne voisivat saada etua verrattuna Alankomaiden muilla alueilla toimiviin yrityksiin. Alankomaiden viranomaiset ovat lisäksi väittäneet, että käyttäjät ovat vain pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä), mutta ne eivät ole perustelleet, miksi tuen antaminen tälle ryhmälle olisi oikeutettua. Lisäksi tukitoimenpide ei selvästikään rajoitu pelkästään loppukäyttäjiin.
(59)
Alankomaiden viranomaiset ovat toistaneet näkemyksensä, että vaikka kyseessä olisikin Appingedamin yrityksien saama tuki, sen määrä ei ylittäisi asetuksen (EY) N:o 69/2001 mukaista tuen intensiteettiä. Komissio myöntää, ettei kunkin loppukäyttäjäyrityksen saaman edun määrä ylitä vähämerkityksisen tuen kynnystä. Ei kuitenkaan voida sulkea pois sitä mahdollisuutta, ettei tuki ylitä kyseisen asetuksen raja-arvoja tai ole tuen kasautumista koskevien säännösten vastainen.
(60)
Viranomaisten suunniteltu osallistuminen muuttaa Appingedamin nykyisiä markkinaedellytyksiä, koska tuettu pääsy nopeiden laajakaistayhteyksien tukkumarkkinoille (operaattori) tulee mahdolliseksi ja koska palveluntarjoajat saavat mahdollisuuden tarjota palveluja muun muassa laajakaista- ja televiestintäpalvelujen vähittäismarkkinoilla. Nykyiset operaattorit, Essent ja KPN, ovat tehneet investointejaan ja verkkonsa ylläpitoa koskevat päätöksensä sillä oletuksella, että muut sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajat joutuvat maksamaan uuden verkon kaikki kustannukset tai maksamaan markkinahinnan pääsystä tukkumarkkinoiden palveluihin, mutta suunnitellun valtion toimenpiteen vuoksi näin ei enää vaikuttaisi olevan. Uuden verkon tuleminen käytettäväksi nähtävästi markkinahintaa edullisemmin ehdoin johtaakin kilpailun vääristymiseen laajakaistapalvelujen ja muiden sähköisten viestintäpalvelujen vähittäismarkkinoilla.
(61)
Koska valtion toimenpiteet voivat vaikuttaa myös muiden jäsenvaltioiden televiestintäoperaattoreihin, toimenpiteellä on vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Televiestintämarkkinoilla on yhä enemmän mahdollisuuksia kilpailuun sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajien ja palveluntarjoajien välillä, joiden toimintaan liittyy yleensä jäsenvaltioiden välinen kauppa. Esimerkiksi useat Alankomaissa toimivat kaapelioperaattorit ja Internet-palvelujen tarjoajat kuuluvat kansainvälisiin konserneihin, jotka toimivat koko Euroopassa ja tekevät investointeja Alankomaiden lisäksi myös muissa maissa.
(62)
Edellä esitetty huomioon ottaen komissio katsoo, että säätiö, operaattori ja palveluntarjoajat saavat valtion varoista rahoitetun hankkeen vuoksi etua, joka ainakin osittain siirtyy Appingedamin yritysten saamaksi taloudelliseksi eduksi. Hanke vääristää kilpailua ja vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(63)
Koska nyt on todettu, että toimenpiteeseen liittyy perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tukea, on tutkittava, voidaanko toimenpiteitä pitää yhteismarkkinoille soveltuvina.
V. SOVELTUVUUDEN ARVIOINTI
(64)
Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa on esitetty yhteisön valtiontuen kiellon yleisperiaate. Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa on esitetty poikkeukset 87 artiklan 1 kohdan yleisestä yhteismarkkinoille soveltuvuutta koskevasta periaatteesta.
(65)
Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa määrätään, missä tilanteissa voidaan soveltaa poikkeusta 87 artiklan 1 kohdassa esitetystä yleisestä valtiontukea koskevasta kiellosta. Mikään näistä 87 artiklan 2 kohdassa mainituista poikkeuksista ei koske nyt esillä olevaa asiaa. Perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan a alakohdan osalta on todettava, ettei hanketta voida pitää sosiaalisena tukitoimenpiteenä ja ettei tukea myönnetä pelkästään yksittäisille kuluttajille.
(66)
Myöskään perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan b ja d alakohdassa mainittuja poikkeuksia ei voida soveltaa. Kuitenkin on syytä huomauttaa, että Appingedam sijaitsee alueella, jolle voidaan myöntää aluetukea (20) ja näin ollen sille voidaan periaatteessa myöntää perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaista aluetukea. Komissio on vahvistanut perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella alueellista valtiontukea koskevat suuntaviivat (21) (jäljempänä ’suuntaviivat’). Toimenpidettä ei kuitenkaan 67 kohdassa mainittujen syiden vuoksi voida oikeuttaa näiden suuntaviivojen perusteella.
(67)
Toimenpide ei perustu tarkkaan kuvailtuun alueelliseen tukitoimenpiteeseen ja lisäksi se hyödyttää vain kyseisen alueen yhden kunnan tiettyä toimialaa. Suuntaviivoissa määrätään kuitenkin, että Yhdelle yritykselle myönnetyllä yksittäisellä tilapäisellä (ad hoc) tuella - tai yhdelle toimialalle rajoittuvalla tuella voi olla huomattava vaikutus kilpailuun kyseisillä markkinoilla (tässä tapauksessa muihin operaattoreihin), samalla kun tällaisen tuen vaikutukset alueelliseen kehitykseen ovat todennäköisesti liian rajoitetut. - Komissio katsoo -, että tällaiset tuet eivät täytä [suuntaviivojen] edellisessä kohdassa mainittuja edellytyksiä (22).
(68)
Komissio on vahvistanut myös muita suuntaviivoja ja puitemääräyksiä, joissa on määräyksiä siitä, millaiseen valtiontukeen voidaan soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusta. Mikään näistä suuntaviivoista ei koske esillä olevaa asiaa. Koska toimenpide ei myöskään kuulu minkään muun nykyisen puitemääräyksen tai suuntaviivojen soveltamisalaan, komissio katsoo, että toimenpiteen soveltuvuutta yhteismarkkinoille on arvioitava suoraan perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla (23).
(69)
Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaan yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla.
(70)
Tukitoimenpide voi kuulua 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan soveltamisalaan, jos toimenpiteellä on yhteisen edun mukainen tavoite ja se toteutetaan tavalla, joka on välttämätön ja oikeassa suhteessa tavoiteltuun päämäärään.
(71)
Komission on näin ollen tutkittava:
a)
liittyykö suunniteltu tukitoimenpide tarkkaan kuvailtuun, yhteisen edun mukaiseen tavoitteeseen eli korjaako se markkinahäiriöitä tai edistää jotakin muuta yhteisen edun mukaista tavoitetta, kuten koheesiota.
Mikäli näin on, on lisäksi tutkittava:
b)
onko tukitoimenpide muotoiltu siten, että yhteisen edun mukainen tavoite saavutetaan, miltä osin on erityisesti vastattava seuraaviin kysymyksiin:
i.
Onko tukitoimenpide asianmukainen väline eli voidaanko tavoite saavuttaa tuen avulla vai onko saman tavoitteen saavuttamiseksi käytettävissä muita, selvästi parempia keinoja?
ii.
Onko toimenpiteellä kannustevaikutus eli muuttaako se yritysten käyttäytymistä?
iii.
Onko tukitoimenpide oikeassa suhteessa tavoitteeseen nähden eli olisiko sama käyttäytymisen muutos mahdollista saavuttaa pienemmällä tuella tai vähemmän häiritsevällä keinolla?
c)
Ovatko kilpailun häiriöt ja vaikutukset jäsenvaltioiden väliseen kauppaan vähäisiä, jolloin lopputulos on positiivinen?
(72)
Komission on tutkittava, onko kyseessä Alankomaiden ja tarkemmin sanottuna Appingedamin laajakaistamarkkinoiden häiriö, joka voitaisiin korjata valtiontuella. Hiljattain saadut tiedot (24) vahvistavat, että laajakaistamarkkinoiden kilpailu on Alankomaissa voimakasta ja tarjonta erittäin monipuolista. Niillä on yhteisön suurin laajakaistakattavuus (vuoden 2006 puolivälissä osuus oli noin 30 prosenttia, ja se kasvaa nopeasti).
(73)
Nopea kehittyminen on ominaista Alankomaiden laajakaistamarkkinoille. Sähköisten viestintäpalvelujen tarjoajat, kaapelioperaattorit ja Internet-palvelujen tarjoajat alkavat pian tarjota Alankomaiden markkinoilla laajakaistapalveluja, joiden kapasiteetti on erittäin suuri (25). Odotettavissa on, että ”seuraavan sukupolven verkkoja” rakennetaan tulevina vuosina ilman valtiontukea (26). Lisäksi kolmannen sukupolven matkapuhelinliikenteen operaattorit ovat ottamassa Alankomaissa käyttöön matkapuhelintekniikkaan perustuvia laajakaistapalveluja. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan nämä palvelut kattavat jo noin 70 prosenttia Alankomaiden pinta-alasta (27).
(74)
Komission käytettävissä olevien tosiseikkoja koskevien tietojen (CPB-raportti, komission kertomus, OESO:n analyysi ja niin edelleen) perusteella on olemassa vahvoja viitteitä siitä, että markkinoiden toiminta riittäisi halutun kattavuuden ja palvelumäärän saavuttamiseen Alankomaiden laajakaistamarkkinoilla (28). Lisäksi on otettava huomioon, että ehdotettu toimenpide uhkaa valtion investointina heikentää yksityisten aloitteellisuutta, jolloin se ei johda laajakaistapalvelujen kokonaistarjonnan paranemiseen.
(75)
CPB-raportissa todetaan erityisesti, ettei Alankomaiden laajakaistamarkkinoilla yleisesti ottaen esiinny markkinahäiriöitä, että yritykset saavat riittävästi kannusteita sijoittaa laajakaistaan ja että valtiovallan paras toimintatapa on pidättyvä politiikka, jossa annetaan markkinoiden toimia itsenäisesti. Raportissa todetaan, että markkinahäiriöitä esiintyy tällä hetkellä vähän ja että ne liittyvät pääasiassa markkinavoimiin ja vähäisiin tuotannon ongelmiin. Raportin mukaan Alankomaiden valvontaviranomaisen, OPTA:n, valvonta ja tiettyjen tutkimus- ja kehitystukien myöntäminen näyttäisivät ratkaisevan molemmat ongelmat sopivalla tavalla (29).
(76)
Appingedamissa sekä KPN että Essent tarjoavat vähittäismarkkinoilla laajakaistapalveluja. Essentin tarjoamien palvelujen nopeus on enintään 5 Mbit/s ja KPN:n enintään 6 Mbit/s. Sekä Essent että KPN tarjoavat kolmenlaisia palveluja (puhelin- ja Internet-palveluja sekä digitaalisia ja analogisia televisiopalveluita). Molemmilla yrityksillä on tekniset mahdollisuudet, joita ne aikovat hyödyntää olemassa olevien verkkojen perusteella palvelutarjontansa laajakaistakapasiteetin kasvattamiseen, mikäli palvelujen kysyntä on riittävä. Myös muut Internet-palvelujen tarjoajat voivat tarjota laajakaistapalveluja KPN:n tukkumarkkinapalvelujen välityksellä.
(77)
Valvontaviranomainen OPTA on asettanut tukkumarkkinoiden osalta eräitä rajoituksia KPN:lle, joka on suuri operaattori. KPN tarjoaa myös tukkumarkkinoilla pääsyä verkkoonsa ja laajakaistapalvelujen tarjoamiseen liittyviä palveluja (30). Jotkin kaapelioperaattorit, erityisesti Essent, tarjoavat Alankomaiden markkinoilla myös kolmansille osapuolille erästä tukkumarkkinoiden laajakaistakäytön muotoa (31).
(78)
Komissio on muissa tapauksissa, joissa se on tätä ennen joutunut arvioimaan laajakaistapalvelujen valtiontukea, tosiaankin päätynyt siihen päätelmään, että tukkuverkoille myönnettävä valtiontuki voi olla sopiva ja suhteellisuusperiaatteen mukainen toimenpide eräiden markkinahäiriöihin ja/tai rahoitusvajeisiin liittyvien näkökohtien ratkaisemiseksi. Näissä tapauksissa, jotka yleensä liittyivät ”valkoisiin” tai ”harmaisiin” alueisiin (32), markkinoilla ei kuitenkaan ollut laajakaistapalvelujen kilpailevaa tarjontaa tai laajakaistayhteyksien rakentamiselle oli rakenteellisia esteitä (33).
(79)
Alankomaiden viranomaiset vetoavat siihen, että verkkojen ”tulevat sisältöpalvelut ja sovellukset” edellyttävät suurempaa kapasiteettia kuin mitä nykyisillä kupariverkoilla tai kupari-/valokuituhybridiverkoilla pystytään tarjoamaan. Tutkimuksista käy kuitenkin ilmi, ettei oikeastaan voida väittää, ettei suurelle yleisölle tarjottavia palveluja voitaisi lähitulevaisuudessa ja keskipitkällä aikavälillä tarjota olemassa olevien verkkojen välityksellä (34). Tämä tarkoittaa, että ”seuraavan sukupolven verkkojen” ja olemassa olevien verkkojen kautta tarjottavat palvelut voidaan korvata toisillaan hyvin ja että toimenpiteen mahdollinen kilpailua vääristävä vaikutus pysyy lähitulevaisuudessa suurena.
(80)
Yhteenvetona voidaan todeta, ettei Appingedamin laajakaistamarkkinoilla ole markkinahäiriöitä, jotka edellyttäisivät valtiontuen myöntämistä.
(81)
Vaikka Appingedam sijaitsee Alankomaissa syrjäisellä alueella, valtion toimenpiteet tapahtuvat kunnassa, jossa on jo saatavana vähittäis- ja tukkumarkkinoiden laajakaistapalveluja. Niitä tarjoavat useat sähköisten viestintäpalvelujen ja verkkojen tarjoajat muiden alueiden kanssa vertailukelpoisilla toimitusehdoilla ja hinnoilla.
(82)
Edellä mainitussa CPB-raportissa todettiin, ettei löytynyt merkkejä, joiden perusteella olisi kyseessä ”a substantial geographical or social digital divide in the Netherlands. Broadband is available in almost all regions. Most consumers can choose between roughly 80 Internet subscriptions in densely populated areas and between approximately 30 in remote areas” [Alankomaiden merkittävä maantieteellinen tai yhteiskunnallinen digitaalinen kahtiajako. Laajakaistayhteydet ovat saatavana lähes kaikilla alueilla. Useimmat kuluttajat voivat valita haluamansa noin 80 Internet-yhteydestä tiheään asutuilla alueilla ja noin 30 vaihtoehdosta syrjäisemmillä alueilla]. Raportissa tunnustetaan kylläkin, että kyseessä saattaa olla yhteiskunnallinen kahtiajako (vanhemmat henkilöt ovat aliedustettuina laajakaistan käytössä), mutta kysyntään liittyvien toimenpiteiden, esimerkiksi tiedotuskampanjoiden avulla näitä ihmisiä voidaan myös helposti kannustaa käyttämään Internetiä (35).
(83)
Kyseessä oleva toimenpide ei siis toteuta koheesiopolitiikan tavoitetta. Valtiontuki ei ole tarpeen Appingedamin laajakaistapalvelutarjonnan kannustamiseksi, ja se vääristää kilpailua suhteettomalla tavalla. Koska kyseessä ei ole yhteisen edun mukainen tavoite, toimenpide ei täytä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan edellytyksiä, joiden perusteella sitä voitaisiin pitää yhteismarkkinoille soveltuvana.
VI. PÄÄTELMÄ
(84)
Edellä esitettyjen syiden vuoksi komissio päättelee, että toimenpide sisältää valtiontukea säätiölle, kuituverkon operaattorille ja vähittäislaajakaistapalvelujen tarjoajille. Koska toimenpiteen tarkoituksena ei ole tiettyjen taloudellisen toiminnan muotojen tai tietyn talousalueen kehityksen tukeminen siten, ettei tuki muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla, tukitoimenpidettä ei voida oikeuttaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla, ja se on todettava yhteismarkkinoille soveltumattomaksi.
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
Tukitoimenpide, jonka Alankomaat aikoo toteuttaa laajakaistaverkon toteuttamiseksi Appingedamissa, ei sovellu yhteismarkkinoille.
Näin ollen tukitoimenpidettä ei saa toteuttaa.
2 artikla
Alankomaiden on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta, mitä toimenpiteitä se on toteuttanut päätöksen noudattamiseksi.
3 artikla
Tämä päätös on osoitettu Alankomaiden kuningaskunnalle.
Tehty Brysselissä, 19. heinäkuu 2006.