KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 3 päivänä toukokuuta 2005,
Saksan suunnittelemasta valtiontukiohjelmasta kuntien taloudellisten infrastruktuurien kehittämiseksi liittovaltion yhteiseen tukiohjelmaan ”Alueellisen talousrakenteen parantaminen” perustuvan puitesuunnitelman II osan 7 kohdan mukaisesti - Teollisuusalueiden, teknologiakeskusten ja yrityshautomojen perustaminen ja laajentaminen toimitilojen ja yleisten palvelujen tarjoamiseksi pk-yrityksille 2004-2006
(tiedoksiannettu numerolla K(2005) 1315)
(Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)
(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)
(2005/782/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan,
ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityisesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan,
ottaa huomioon EY:n perustamissopimuksen 93 artiklan soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan,
on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa edellä mainittujen artiklojen mukaisesti (2) ja ottaa huomioon nämä huomautukset,
sekä katsoo seuraavaa:
I MENETTELY
(1)
Saksa ilmoitti 19 päivänä syyskuuta 2002 päivätyllä ja 20 päivänä syyskuuta 2002 komissiossa saapuneeksi kirjatulla kirjeellä kyseessä olevasta tukiohjelmasta (Gemeinschaftsaufgabe ”Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur”) EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Saksan mukaan toimenpide ei ollut EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, mutta siitä ilmoitettiin oikeusvarmuuteen liittyvistä syistä. Toimenpide kirjattiin ilmoitettujen valtiontukien rekisteriin numerolla N 644/g/2002. Komissio pyysi lisätietoja 9 päivänä lokakuuta 2002, 17 päivänä tammikuuta 2003, 30 päivänä kesäkuuta 2003 ja 25 päivänä syyskuuta 2003. Saksa toimitti tiedot 18 päivänä marraskuuta 2002, 11 ja 12 päivänä helmikuuta 2003, 24 päivänä heinäkuuta 2003 ja 30 päivänä lokakuuta 2003 päivätyillä kirjeillä. Saksa hyväksyi 26 päivänä marraskuuta 2003 päivätyllä kirjeellä asetuksen (EY) N:o 659/1999 4 artiklan 5 kohdan mukaisen kahden kuukauden määräajan pidentämisen 5 päivään helmikuuta 2004, ja toimitti lisätietoja.
(2)
Komissio ilmoitti Saksalle 18 päivänä helmikuuta 2004 päivätyllä kirjeellä päättäneensä aloittaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn.
(3)
Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä (3). Komissio on pyytänyt asianomaisia esittämään huomautuksensa asiasta.
(4)
Bundesverband deutscher Innovations-, Technologie- und Gründerzentren e.V. yhdistys (jäljempänä ’ADT’) esitti komissiolle huomautuksensa 2 päivänä marraskuuta 2004 päivätyllä ja komissiossa 3 päivänä marraskuuta 2004 saapuneeksi kirjatulla kirjeellä. Komissio toimitti 15 päivänä marraskuuta 2004 tämän kirjeen Saksan viranomaisille ja antoi näille tilaisuuden huomautusten esittämiseen. Saksa ei kuitenkaan ottanut kantaa esitettyihin huomautuksiin.
(5)
Saksa toimitti huomautuksensa 19 päivänä maaliskuuta 2004. Komissio ja Saksan viranomaiset tapasivat 22 päivänä huhtikuuta 2004. Komissio pyysi kokouksen perusteella lisätietoja 9 päivänä heinäkuuta 2004 ja 9 päivänä syyskuuta 2004, ja Saksa lähetti ne 16 päivänä syyskuuta 2004 päivätyllä kirjeellä, joka kirjattiin komissiossa saapuneeksi 22 päivänä syyskuuta 2004. Toinen tapaaminen järjestettiin 16 päivänä joulukuuta 2004. Komissio pyysi sen perusteella 14 päivänä helmikuuta 2005 lisätietoja. Saksa toimitti 3 ja 23 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyillä ja samana päivänä saapuneiksi kirjatuilla kirjeillä pyydetyt tiedot ja muutti ilmoitettua toimenpidettä.
II TOIMENPITEEN KUVAUS
(6)
Toimenpide rahoitetaan liittovaltion ja osavaltioiden yhteisin varoin. Toimenpiteen hallinnosta vastaavat osavaltioiden hallitukset, joten tietyt yksityiskohdat ovat eri osavaltioissa poikenneet hieman toisistaan.
(7)
Valtiontuki myönnetään avustuksina keskuksista vastaaville tahoille. Tuki kattaa enintään 90 prosenttia keskusten rakennus- tai laajennuskustannuksista. Toimenpiteestä myönnetty rahoitustuki on käytettävä keskuksia hyödyttävällä tavalla. Tarkoituksena ei ole se, että keskusten vastuuelimet tai keskusten käyttäjät saisivat tukea, joka kattaa 90 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Toimenpidettä sovelletaan sekä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan mukaisilla tukialueilla että niiden ulkopuolisilla alueilla (noin 5 prosenttia toimenpiteen soveltamisalaan kuuluvista alueista). Tukiohjelman voimassaolo päättyy 31 päivänä joulukuuta 2006. Vuotuiset määrärahat ovat noin 120 miljoonaa euroa.
(8)
Toimenpide on suunnattu pk-yrityksiin. Pk-yritykset voivat ensiksikin vuokrata sen avulla toimitiloja keskuksista. Pk-yrityksille tarjotaan näissä keskuksissa myös erilaisia palveluja, kuten neuvontaa, tutkimuslaitteita ja yhteistyömahdollisuuksia esimerkiksi korkeakoulujen ja tutkimuslaitosten kanssa. Ne voivat myös verkottua muiden yritysten kanssa.
(9)
Pk-yrityksiä ei tueta suoraan, vaan monitahoisen järjestelyn kautta. Saksa antaa keskuksista vastaavien tahojen (jäljempänä ’vastuuelin’) käyttöön varoja, joilla niitä kannustetaan rakentamaan tai laajentamaan teollisuusalueita, teknologiakeskuksia ja yrityshautomoita. Tarkoituksena on, että nämä keskukset voivat tarjota käyttäjille eli pk-yrityksille toimitiloja ja palveluja. Vastuuelinten on vastattava keskusten toiminnasta vähintään 15 vuotta.
(10)
Keskusten toiminnasta vastaavat elimet ovat yleensä kuntia tai kuntaliittoja, tai ne voivat olla myös julkisia tai yksityisiä voittoa tavoittelemattomia yhdistyksiä.
(11)
Keskukset ovat yleensä joko voittoa tavoittelemattomia kunnallisia laitoksia tai voittoa tavoittelemattomia erillisiä oikeushenkilöitä.
(12)
Keskuksia on erityyppisiä: teollisuusalueet tarjoavat sijoituspaikkoja yleensä kaikentyyppisille pk-yrityksille yhdellä toimialalla tai kaikilla toimialoilla, kun taas teknologiakeskukset on suunnattu tutkimustoimintaa harjoittaville pienyrityksille. Ne tarjoavat näille yrityksille tarvittavat tilat ja laitteistot (esimerkiksi laboratoriot), neuvontapalveluja sekä yhteyksiä korkeakouluihin ja tutkimuslaitoksiin. Yrityshautomojen kohderyhmänä ovat vastaperustetut yritykset ja erityisesti mikroyritykset. Erilaiset yhdistelmämuodot ovat myös mahdollisia. Varsinkin silloin kun kaikkia tiloja ei saada vuokrattua tavoitellun tyyppisille yrityksille, keskukset houkuttelevat yleensä muita kohderyhmiä. Näin ollen esimerkiksi teknologiakeskuksia voidaan käyttää myös osittain yrityshautomoina.
(13)
Keskusten palveluja hyödyntävät pk-yritykset (jäljempänä ’käyttäjät’) maksavat tiloista vuokraa ja lisämaksua muiden laitteiden (kuten laboratoriolaitteistot tai erityislaitteistot) ja/tai mahdollisten neuvontapalvelujen käytöstä. Vuokra ja/tai muista laitteistoista tai palveluista perittävä hinta voi olla markkinahintaa edullisempi. Vuokraajat voivat käyttää keskuksia tavallisesti viiden vuoden ajan (poikkeustapauksissa kahdeksan vuotta).
(14)
Seuraavassa kuviossa esitetään tukiohjelman toimintaperiaate:
III SYYT TUTKINTAMENETTELYN ALOITTAMISEEN
(15)
Päätöksessään muodollisen tutkintamenettelyn aloittamisesta komissio totesi epäilevänsä, ettei toimenpide sovellu yhteismarkkinoille, sillä Saksa ei ollut toimittanut riittävästi tietoja monista ohjelmaan liittyvistä seikoista. Erityisesti haluttiin selvitys siitä, ulottuivatko tuet kaikille toimenpiteen tasoille, ja ennen kaikkea siitä, hyötyivätkö sekä keskusten vastuuelimet että keskusten palveluja käyttävät pk-yritykset toimenpiteestä vai tuliko tuki kokonaan pk-yritysten hyväksi.
IV KOLMANSIEN HUOMAUTUKSET
(16)
ADT huomautti, että keskusten tarjoamia palveluja ei ole saatavilla markkinoilla. ADT:n mukaan tarjottaviin palveluihin kuuluvat neuvontapalvelut (liiketoimintasuunnitelmien laatiminen, avustaminen alkupääoman hankkimisessa jne.), lyhytaikaiset vuokrasopimukset, yhteistyö ja yritysverkostojen muodostaminen tutkimuslaitosten, korkeakoulujen tai muiden yritysten kanssa sekä tutkimuslaitteistot (laboratoriot, erityislaitteistot jne.).
(17)
Lisäksi ADT mainitsi, että noin 90 prosenttia keskusten vastaperustetuista yrityksistä pysyy toiminnassa ensimmäiset kolme vuotta, mikä on muihin vastaperustettuihin yrityksiin verrattuna varsin paljon.
V SAKSAN VIRANOMAISTEN HUOMAUTUKSET
(18)
Alustavissa huomautuksissaan Saksa toteaa, että toimenpiteellä pyritään tasapainottamaan markkinoiden riittämätöntä toimintaa kiinteistöalalla, joka ei pysty tarjoamaan varsinkaan vastaperustetuille yrityksille toimitiloja yrityksille mahdollisin hinnoin. Saksan mukaan yksityisillä markkinoilla epäröidään tarjota toimitiloja vastaperustetuille innovatiivisille yrityksille, sillä niiden toimintaan liittyy suuri riski. Tämän lisäksi markkinoilla ei selvästikään ole tarjolla pieniä toimitiloja.
(19)
Saksa toteaa lisäksi, että kaikki tuki hyödyttää vain keskuksia. Saksa totesi aluksi käyttäjille tarkoitetusta tukiosasta, että käyttäjätason tuki-intensiteetti on enintään 10-20 prosenttia vertailukelpoisesta markkinahinnasta. Sitä vastoin 22 päivänä syyskuuta 2004 päivätyssä kirjeessään Saksa mainitsee, että käyttäjät maksavat tavanomaisen markkinahinnan (hinnat ovat markkinahinta-asteikon alapäässä) ja että tuen määrä on aina alle 100 000 euroa kolmen vuoden aikana (enintään 23 000 euroa vuodessa käyttäjää kohden viiden vuoden aikana). Saksa on toimittanut kaikkien osavaltioiden huomautukset. Niissä viitataan mm. tutkimuksiin, joissa kuvaillaan keskusten myönteisiä vaikutuksia käyttäjiin ja aluekehitykseen. Kyseiseen ajankohtaan mennessä Saksa ei ollut sitoutunut soveltamaan kaikkia EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta vähämerkityksiseen tukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 69/2001 (4) mukaisia edellytyksiä eikä varsinkaan sen 3 artiklan säännöksiä, jotka koskevat tuen kasautumista ja valvontaa.
(20)
Viimeisissä huomautuksissaan ja etenkin 3 päivänä maaliskuuta 2005 päivätyssä kirjeessään Saksa on muuttanut alkuperäistä ilmoitustaan. Se on sitoutunut noudattamaan EY:n perustamissopimuksen 87 ja 88 artiklan soveltamisesta pienille ja keskisuurille yrityksille myönnettyyn valtiontukeen 12 päivänä tammikuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 70/2001 (5) 5 artiklaa tukiin neuvontapalveluille, jotka on suunnattu keskuksia käyttäville pk-yrityksille. Tämän lisäksi Saksa on sitoutunut soveltamaan asetusta (EY) N:o 69/2001 kaikkiin muihin pk-yrityksille suunnattuihin tukitoimenpiteisiin, erityisesti toimitilojen ja laboratorioiden vuokraamiseen sekä tutkimuslaitteistojen tai muiden laitteistojen käyttöön. Vaikka tuet on vapautettu kyseisten asetusten nojalla, Saksa on pyytänyt oikeusvarmuuden takaamiseksi komissiota tekemään lopullisen päätöksen asiassa.
VI TOIMENPITEEN ARVIOINTI
(21)
Komissio on arvioinut toimenpidettä EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan ja sitä seuraavien artiklojen sekä ETA-sopimuksen 61 artiklan ja sitä seuraavien artiklojen sekä asetusten (EY) N:o 69/2001 ja (EY) N:o 70/2001 nojalla.
1. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki
(22)
Arvioitaessa toimenpidettä EY:n perustamissopimukseen sisältyvien valtiontukimääräysten perusteella on aluksi tutkittava, onko tarkasteltava toimenpide EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea.
(23)
Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Tuen käsitteeseen kuuluu kaikentyyppinen suosiminen, joka rahoitetaan suoraan tai välillisesti valtion varoista joko valtion itsensä tai valtion valtuuttamien laitosten toimesta. Valtiontueksi katsotaan toimenpide, joka täyttää kaikki perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätyt kriteerit.
(24)
Arvioitaessa, onko kyse valtiontuesta, tukena tai lainana myönnettyjen toimenpiteiden kohdalla on yleensä ilmeistä, mitä yritystä mahdollisesti suositaan. Tarkasteltava toimenpide on kuitenkin monimutkaisempi, sillä Saksan viranomaiset ovat kannustaneet tiettyä markkinatoimijoiden ryhmää (keskusten vastuuelimiä) tukemaan toista ryhmää (käyttäjiä). Tämän lisäksi toimenpiteellä luodaan kolmas mahdollisten markkinatoimijoiden ryhmä (keskukset), joka on keskusten vastuuelimistä ja käyttäjistä riippumaton. Vaikka Saksan tarkoituksena olisikin ollut tarjota etuja käyttäjille, tuensaajia voivat olla kaikilla kolmella tasolla toimivat yritykset.
(25)
Tämän vuoksi on arvioitava kolmella eri tasolla - eli vastuuelinten, keskusten ja käyttäjien tasolla - sitä, onko kyseessä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu valtiontuki.
1. Ensimmäinen taso: Keskusten vastuuelimet
(26)
On kiistatonta, että toimenpide rahoitetaan valtion varoin. Valtion myöntämän tuen osuus riippuu siitä, onko keskuksen vastuuelin kunta tai kuntaliitto vai julkinen tai yksityinen voittoa tavoittelematon yhteisö. Ensimmäisessä tapauksessa keskus rakennetaan kokonaisuudessaan valtion varoin (90 prosenttia liittovaltion ja osavaltioiden rahoitusta ja vähintään 10 prosenttia kunnan tai kuntaliiton rahoitusta). Jos voittoa tavoittelematon yhteisö osallistuu hankkeeseen, sen on sen sijaan hankittava vähintään 10 prosenttia rahoituksesta ja loput (enintään) 90 prosenttia rahoittaa valtio. Varsinaisia edunsaajia ovat kuitenkin pk-yritykset. Valtion varat ovat tarpeen kattamaan rakentamisesta aiheutuvat tukikelpoiset kustannukset, mutta tällä perusteella ei kuitenkaan voida arvioida pk-yrityksille myönnettyjen tukien määrää.
(27)
Vastuuelimiä on kahta seuraavaa päätyyppiä: 1) kunnat tai kuntaliitot taikka niiden omistamat julkiset yritykset ja 2) julkiset tai yksityiset voittoa tavoittelemattomat yhteisöt kuten korkeakoulut tai tutkimuslaitokset. Keskuksen vastuuelimen oikeudellisesta muodosta ja voittoa tavoittelemattomasta toiminnasta riippumatta komissio katsoo, kuten se jo totesi valtiontuesta Gemeinnützige Abfallverwertung GmbH yritykselle 16 päivänä syyskuuta 1997 tekemässään päätöksessä 98/353/EY (6), että keskusten vastuuelimiä on pidettävä perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina yrityksinä, jos ne harjoittavat taloudellista toimintaa markkinoilla.
(28)
Kuntia ja kuntaliittoja ei kuitenkaan yleensä pidetä yrityksinä. Vaikka ne voivat hoitaa monia julkisia tehtäviä ja käyttää julkista valtaa, niitä on kuitenkin Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa 118/85, komissio vastaan Italia, 16 päivänä kesäkuuta 1987 antaman tuomion (7) mukaisesti pidettävä yrityksinä, jos ne harjoittavat taloudellista toimintaa markkinoilla. Näin on katsottava erityisesti silloin, kun kunnilla on kunnallisia yrityksiä.
(29)
Tarkasteltavana olevassa toimenpiteessä vastuuelimet vastaavat keskusten perustamisesta ja hallinnosta. Ne vastaavat täten edellytyksistä sille, että keskus voi vuokrata pk-yrityksille toimitiloja ja/tai tarjota niille muita palveluja. Vaikka keskusten vastuuelimet olisivat voittoa tavoittelemattomia yhteisöjä, ne harjoittavat taloudellista toimintaa, jota esimerkiksi yksityiset kiinteistövälitysyritykset tai yksityiset konsulttiyritykset voisivat harjoittaa.
(30)
Tosin tarkoituksena on, etteivät keskusten vastuuelimet itse hyödy toimenpiteestä, sillä valtiontuen tarkoituksena on tarjota pk-yrityksille toimitiloja ja palveluja. Keskusten vastuuelinten käyttöön asetettavat valtion varat on käytettävä tuottamaan taloudellista etua vain käyttäjille. Sen varmistamiseksi, ettei keskusten vastuuelimille koidu etua, on otettu käyttöön erilaisia järjestelyjä.
(31)
Keskuksen perustamista tai rakentamista varten järjestetään avoin julkinen tarjouskilpailu, jossa noudatetaan julkisia hankintoja koskevia sääntöjä.
(32)
Keskusten vastuuelimet ovat velvoitettuja luovuttamaan käyttäjille keskusten omistuksen tai käytön vähintään 15 vuodeksi. Tämän vuoksi keskusten vastuuelimet eivät saa minkäänlaista etua tämän 15 vuoden jakson aikana, jolloin rakennuksia on käytettävä keskuksina.
(33)
Tämän 15 vuoden jakson päätyttyä rakennukset jäävät vastuuelimen omistukseen, ja niitä voidaan käyttää muuhun tarkoitukseen tai ne voidaan myydä. Tämä voi merkitä etua vastuuelimelle (eli rakennusten omistajalle), jos sen ei tarvitse maksaa rakennusten jäännösarvosta. Jotta voidaan varmistaa, että vastuuelimille ei koidu etua tämän jakson jälkeen, Saksan viranomaiset ovat antaneet tutkintamenettelyn aikana komissiolle sitoumuksen, jonka mukaan 15 vuoden kuluttua mahdolliset kertyneet voitot luovutetaan. Tämä toteutetaan joko tuottoarvomenetelmän avulla (diskontatun rahavirran menetelmä) tai rakennerahastoja koskevista yleisistä säännöksistä 21 päivänä kesäkuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (8) 29 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun menetelmän mukaan. Rakennusten jäännösarvoa määritettäessä otetaan huomioon kaikki voitot ja tappiot vastuuelimille 15 toimintavuoden aikana. Tämä merkitsee, että keskuksiin liittyvä yritystoiminta on katsottava tapahtuneeksi keskusten vastuuelinten tasolla, sillä vastuuelinten on viime kädessä vastattava keskusten toimintaan liittyvästä taloudellisesta riskistä.
(34)
Koska vastuuelimet eivät saa taloudellisia etuja, niitä ei voida pitää perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen valtiontukien saajina. Niitä on enemminkin pidettävä tahoina, jotka huolehtivat siitä, että käyttäjien saataville asetetaan keskusten kautta niiden toimintaa avustavia palveluja.
2. Toinen taso: Keskukset ja toiminnanharjoittajat
(35)
Tarkasteltavasta toimenpiteestä myönnetyt valtion varat on tarkoitettu keskusten rakentamiseen tai laajentamiseen. Koska toimenpiteen mukaan tukikelpoisia ovat ainoastaan rakennuskustannukset, keskusten toimintakustannukset eivät kuulu käsiteltävänä olevan toimenpiteen soveltamisalaan. Tämä voidaan varmistaa siten, että Saksan viranomaiset valvovat tukien käyttöä (”Verwendungsnachweisprüfung”). Keskusten vastuuelinten omistamia keskuksia käytetään yksinomaan tarjoamaan käyttäjille toimitiloja ja palveluja.
(36)
Lisäksi mahdolliset voitot luovutetaan johdanto-osan 33 kappaleessa mainitulla tavalla, ja tämä tapahtuu Saksan mukaan myös keskusten tasolla. Näin varmistetaan, että keskuksille ei 15 vuoden jakson kuluttua jää perusteetonta etua.
(37)
Tämän lisäksi Saksa on todennut, että jos keskusten toiminnan harjoittaminen siirretään kolmannelle, toiminnan harjoittamisesta järjestetään avoin julkinen tarjouskilpailu, jossa noudatetaan julkisia hankintoja koskevia sääntöjä. Keskuksen toiminnan harjoittajille maksetaan ainoastaan tarjouskilpailussa mainittua markkinaehtoista korvausta.
(38)
Näin ollen keskukset tai niiden johdosta vastaavat yhteisöt eivät saa taloudellista etua eivätkä voi itse olla tuensaajina. Ne ovat ainoastaan välittäjiä, jotka huolehtivat siitä, että käyttäjien saataville asetetaan keskusten kautta niiden toimintaa avustavia palveluja. Tämän vuoksi toimenpiteestä ei myönnetä tukea keskusten ja niiden toiminnan harjoittajien tasolla.
3. Kolmas taso: Käyttäjät
(39)
Keskusten vastuuelinten ja keskusten kautta suositaan välillisesti valtion varoin toimitiloja keskuksista vuokraavia pk-yrityksiä. On kuitenkin huomattava, että pk-yrityksiin ei ole tarkoitus soveltaa 90 prosentin tuki-intensiteettiä. Kustannusten rahoittaminen 90 prosentin tai jopa 100 prosentin osalta valtion varoin on tarpeen keskuksen rakentamiseksi.
(40)
Keskukset tarjoavat pk-yrityksille monenlaisia palveluja: toimitiloja, laitteita, yhteistyömahdollisuuksia, laboratorioita, neuvontaa ja muita palveluja. Vuokrat, joita pk-yritykset maksavat toimitiloista, ja hinnat, joita pk-yritykset maksavat muista palveluista (kuten laboratorioista ja erityislaitteistoista), voivat olla markkinahintaa edullisempia. Joillakin pk-yrityksillä voi olla vaikeuksia löytää tämäntyyppisiä toimitiloja ja palveluja markkinoilta, ainakaan sellaiseen hintaan, jonka ne pystyvät maksamaan. Pk-yrityksille myönnetty etu perustuu tämän vuoksi siihen, että ne voivat käyttää keskuksen tiloja ja muita palveluja markkinahintoja edullisemmin. Komissio katsookin, että toimenpiteestä koituu käyttäjinä oleville pk-yrityksille etua silloin, kun vuokrat ja/tai muut palvelut ovat markkinahintaa edullisempia.
(41)
Toimenpiteellä vaikutetaan tai saatetaan vaikuttaa kilpailuun, sillä se on suunnattu tietyille yrityksille ja kohderyhmä määräytyy keskuksen tyypin mukaan. Kuten johdanto-osan 6-14 kappaleessa todetaan, teollisuusalueet on tarkoitettu kaikentyyppisille pk-yrityksille, teknologiakeskukset innovatiivisille pk-yrityksille ja yrityshautomot vastaperustetuille pien- ja mikroyrityksille. Markkinoilla on luonnollisesti myös monia yhdistelmiä ts. esimerkiksi vastaperustetut yritykset voivat olla myös innovatiivisia.
(42)
Toimenpiteessä ei ole estetty tukien myöntämistä yrityksille, jotka toimivat toimialoilla, joilla käydään yhteisön sisäistä kauppaa. Tämän perusteella on todettava, että toimenpide vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan.
(43)
Tämän vuoksi toimenpide ei ole käyttäjien tasolla perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua valtiontukea, jos asetuksen (EY) N:o 69/2001 mukaiset ehdot täyttyvät eli vähämerkityksistä tukea koskevaa 100 000 euron enimmäismäärää tuensaajaa kohden ei ylitetä kolmen vuoden aikana.
(44)
Komissio toteaa vähämerkityksistä tukea koskevan enimmäismäärän soveltamisesta keskusten palvelutarjontaan seuraavaa:
-
Toimitilojen vuokraamisen osalta on otettava huomioon, että Saksa on sitoutunut noudattamaan asetuksen (EY) N:o 69/2001 säännöksiä keskusten käyttäjien tasolla. Toimenpiteen aikaisempi avoimuuden puute korjaantuu, sillä Saksa on sitoutunut laskemaan pk-yritysten vuokraamista toimitiloista saatuihin vuokriin sisältyvät tukiosat vastaavista tiloista maksettujen vuokrien ja varsinkin virallisten vuokratilastojen (”Gewerbemietspiegel”) perusteella. Saksa varmistaa näin, että vähämerkityksistä tukea koskevaa 100 000 euron enimmäismäärää noudatetaan kolmen vuoden aikana. Saksa sitoutuu tämän vuoksi tekemään jokaiselle keskuksen käyttäjälle selväksi sen, että keskuksen palvelujen käyttöön voi sisältyä tukea, joka katsotaan vähämerkityksiseksi tueksi ja joka kuuluu asetuksen (EY) N:o 69/2001 säännösten soveltamisalaan.
-
Saksa toteaa (erityisesti teknologiakeskuksissa sijaitsevien) laboratorioiden ja muiden erityislaitteistojen käytöstä, että mahdolliset tukiosat kompensoidaan korottamalla käyttäjien maksamia vuokria. Tämä korotus voidaan näin ollen erottaa muusta vuokrasta. Saksa on myös sitoutunut noudattamaan asetusta (EY) N:o 69/2001 kyseisten laboratorioiden ja erityislaitteistojen käytöstä perittävien lisämaksujen osalta.
-
Neuvontapalveluihin ei kuitenkaan sovelleta vähämerkityksistä tukea koskevaa enimmäismäärää, ja niitä on sen vuoksi arvioitava perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvina valtiontukina.
2. Toimenpiteen sääntöjenmukaisuus
(45)
Saksa on noudattanut perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaista velvoitettaan.
3. Toimenpiteen soveltuvuus yhteismarkkinoille perustamissopimuksen nojalla
(46)
Tukiohjelmasta mahdollisesti toteutettavia toimenpiteitä (kuten toimitiloja, laboratorioita ja erityislaitteistoja) pk-yritysten hyväksi ei katsota valtiontueksi, neuvontapalveluja lukuun ottamatta, jos vähämerkityksistä tukea koskevia enimmäismääriä ja asetuksen (EY) N:o 69/2001 säännöksiä noudatetaan. Näin ollen riittää, kun arvioidaan, soveltuvatko pk-yrityksille tarjotut neuvontapalvelut yhteismarkkinoille.
(47)
Tukiohjelman tarkoituksena on edistää uuden saksalaisen ja kansainvälisen tutkimus- ja kehitystoiminnan laaja-alaistamista ja kaupallista hyödyntämistä yleisen liikkeenjohdon ja yritysten kehittämisen aloilla. Se edistää näin teknologiansiirtoa ja yhteistyötä yritysten välillä.
(48)
Yritystenvälinen teknologiansiirto ja yhteistyö ovat perustamissopimuksen 157 artiklan mukaisesti kaksi yhteisön tärkeää tavoitetta. Tältä osin tukiohjelma on perustamissopimuksen 157 artiklan tavoitteiden mukainen. Komissio ei ole kuitenkaan vielä määrittänyt erityiskriteerejä nimenomaan näiden tavoitteiden saavuttamiseen tähtäävien tukitoimenpiteiden arvioimiseksi. Tällaisia toimenpiteitä tuetaan kuitenkin usein Euroopan aluekehitysrahastosta osana yhteisön aluepolitiikkaa.
(49)
Komissio tukeutuu tältä osin kevään Eurooppa-neuvostolle antamaansa tiedonantoon ”Kasvua ja työtä Euroopan tulevaisuuden hyväksi” (9). Tiedonannossaan komissio korostaa, että on tärkeää edistää innovaatioita ja innovaatiokeskusten (klustereiden) toimintaa. Tarkasteltavana olevan toimenpiteen kohderyhmäksi on rajattu innovatiiviset ja teknologiasuuntautuneet pk-yritykset toimintansa alkuvaiheessa. Kyseinen ryhmä on samalla tärkein kohderyhmä talouskasvun ja työllisyyden edistämiseksi.
(50)
Neuvontapalvelujen osalta on todettava, että Saksa on sitoutunut olemaan myöntämättä tukea, joka ylittää 50 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. Tämän vuoksi neuvontapalveluille myönnettävä tuki noudattaa asetuksen (EY) N:o 70/2001 ja erityisesti sen 5 artiklan säännöksiä.
(51)
Tällä perusteella komission olisi hyväksyttävä toimenpide.
VII PÄÄTELMÄ
(52)
Niiden muutosten perusteella, jotka Saksa teki muodollisen tutkintamenettelyn aikana, komissio päättelee seuraavaa:
(53)
Kun tarkastellaan tukiohjelmasta tietyille pk-yrityksille myönnettyjä tukia toimitilojen vuokraamiseen, laboratorioiden tai erityislaitteistojen käyttöön ja/tai muiden laitteistojen käyttöön, komissio ottaa huomioon Saksan sitoumuksen noudattaa asetusta (EY) N:o 69/2001 kyseessä olevan tukiohjelman osalta.
(54)
Siltä osin kuin tukiohjelmasta myönnetään keskuksiin sijoittautuneille pk-yrityksille tukea neuvontapalveluihin, Saksa on sitoutunut saattamaan tämäntyyppisen tuen asetuksen (EY) N:o 70/2001 säännösten ja erityisesti sen 5 artiklan mukaiseksi,
ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
1 artikla
1. Tukiohjelma, jonka Saksa aikoo toteuttaa vuosina 2004-2006 kuntien taloudellisten infrastruktuurien kehittämiseksi laadittuun liittovaltion yhteiseen tukiohjelmaan ”Alueellisen talousrakenteen parantaminen” perustuvan puitesuunnitelman II osan 7 kohdan mukaisesti perustamalla ja laajentamalla teollisuusalueita, teknologiakeskuksia ja yrityshautomoja sijoituspaikkojen ja yleisten palvelujen tarjoamiseksi pk-yrityksille, ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluvaa valtiontukea, jos Saksa täyttää sitoumuksensa noudattaa asetusta (EY) N:o 69/2001 toimitilojen, laboratorioiden ja erityislaitteistojen vuokraamisessa ja/tai muiden palvelujen tarjoamisessa.
2. Edellä 1 artiklassa tarkoitettu tukiohjelma on katsottava EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla yhteismarkkinoille soveltuvaksi valtiontueksi, jos Saksa täyttää sitoumuksensa noudattaa asetusta (EY) N:o 70/2001 myöntäessään tukea neuvontapalveluille, joita tarjotaan sellaisille pk-yrityksille, jotka käyttävät teollisuusalueiden, teknologiakeskusten ja yrityspalvelujen tarjoamia palveluja.
2 artikla
Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle.
Tehty Brysselissä 3 päivänä toukokuuta 2005.