KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 13 päivänä maaliskuuta 1998,
osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden neuvoa-antavan komitean perustamisesta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (98/215/EY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
sekä katsoo, että
osuuskunnat, keskinäiset yhtiöt, yhdistykset ja säätiöt ovat kaikki yrityksiä, jotka ominaispiirteidensä perusteella luokitellaan kuuluviksi taloudellisiin yhteisöihin,
näiden yritysten on voitava hyötyä yhteismarkkinoiden ja Euroopan talous- ja rahaliiton toteutumisen tuomista mahdollisuuksista samoin edellytyksin kuin kaupallisen alan yritykset,
komissio antoi 18 päivänä joulukuuta 1989 EY:n ministerineuvostolle tiedonannon sosiaalitalouden yritykset ja yhteismarkkinoiden toteuttaminen (SEC(89) 2187 lopullinen); sen jälkeen vuonna 1992 komissio esitti neuvostolle eurooppalaisen osuuskunnan, eurooppalaisen keskinäisen yhtiön ja eurooppalaisen yhdistyksen perussääntöä koskevat kolme asetusehdotusta, joita muutettiin vuonna 1993, sekä kolme direktiiviehdotusta, jotka täydensivät näitä perussääntöjä työntekijöiden aseman osalta (1),
komissio teki 17 päivänä helmikuuta 1994 yhteisössä sijaitsevien osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden hyväksi laadittavaa monivuotista (1994-1996) ohjelmaa koskevan ehdotuksen neuvoston päätökseksi, päätöstä muutettiin 8 päivänä kesäkuuta 1995 Euroopan parlamentin annettua lausunnon (2),
osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden asema on nousemassa yhä tärkeämmäksi osaksi kansalaisten edustusta, heidän demokraattisten oikeuksiensa puolustamista ja tarpeisiinsa vastaamista,
kesäkuun 4 päivänä 1997 komissio antoi tiedonannon yhdistysten ja säätiöiden tukemisesta Euroopassa (3),
yhä useammat yhteisön politiikat vaikuttavat taloudellisiin yhteisöihin kuuluviin yrityksiin, ja on syytä valvoa, että komission osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden hyväksi harjoittama politiikka sisällytetään muihin yhteisiin politiikkoihin,
suunnatakseen paremmin tällä alalla harjoittamaansa politiikkaa komissiolla on oltava mahdollisuus kuulla alan ammatillisia järjestöjä kaikista niistä aiheista, joilla voidaan olettaa olevan vaikutusta taloudellisiin yhteisöihin kuuluvien yritysten toimintaan; tiivis ja jatkuva yhteydenpito alan edustajiin voi osaltaan auttaa politiikan toteuttamisessa,
tällä hetkellä osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden alan järjestöjä on kuultu vuodesta 1995 komission myöntämällä vuotuisella tuella toimineen neuvoa-antava komitean välityksellä, ja
tarkoituksenmukaisin keino näiden yhteyksien järjestämiseksi on perustaa komission yhteyteen neuvoa-antava komitea, jossa taloudellisten yhteisöjen toimijat ovat edustettuina.
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
1 artikla
Perustetaan komission yhteyteen osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden neuvoa-antava komitea, jäljempänä "komitea".
2 artikla
Komissio voi kuulla komiteaa kaikissa taloudellisia yhteisöjä koskevan politiikan edistämiseen ja toteuttamisen liittyvissä kysymyksissä; komitean tehtävänä on antaa komissiolle lausuntoja erityisesti seuraaviin liittyvistä ongelmista:
- toimet ja ohjelmat osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden hyväksi yhteisössä
- osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden osallistuminen yhteisöpolitiikkojen toteuttamiseen
- osuuskuntien, keskinäisten yhtiöiden, yhdistysten ja säätiöiden asema työpaikkojen luomisessa sekä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden vahvistamisessa
- ehdotukset osuuskuntia, keskinäisiä yhtiöitä, yhdistyksiä ja säätiöitä koskeviksi lainsäädäntötoimenpiteiksi.
3 artikla
1. Komiteassa on 24 jäsentä.
2. Paikat jaetaan tasan taloudellisten yhteisöjen alan kolmen ryhmän edustusjärjestöjen kesken eli osuuskunnat saavat kahdeksan paikkaa, keskinäiset yhtiöt kahdeksan ja yhdistykset/säätiöt kahdeksan.
4 artikla
1. Komissio nimittää komitean jäsenet.
2. Varajäsenet nimitetään samoin edellytyksin kuin varsinaiset jäsenet ja heitä nimitetään yhtä monta. Varajäsen korvaa täysivaltaisena poissaolevan tai estyneen varsinaisen jäsenen.
Varajäsen osallistuu komitean kokouksiin ja sen työhön ainoastaan varsinaisen jäsenen ollessa estynyt, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 7 artiklan soveltamista.
3. Kolmea ryhmää edustavat järjestöt ehdottavat komissiolle kunkin heille osoitetun paikan täyttämiseksi kolme jäsenehdokasta ja kolme varajäsenehdokasta.
4. Komitean jäsenten toimikausi on kolme vuotta. Heidät voidaan nimetä uudeksi toimikaudeksi.
5. Varsinaisen jäsenen tai varajäsenen toimikausi päättyy ennen määräajan täyttymistä, jos jäsen eroaa tehtävistään tai jos hänen jäsenyytensä edustamassaan järjestössä päättyy tai järjestön toiminta päättyy tai jos hänen edustamansa järjestö pyytää toisen henkilön nimittämistä hänen tilalleen. Tällaisessa tapauksessa uuden jäsenen nimittämisessä jäljellä olevaksi toimikaudeksi 3 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen käytetään viimeisintä ehdokaslistaa.
6. Suoritetut tehtävät eivät oikeuta palkkioon.
7. Kolmen vuoden toimikauden päätyttyä komitean jäsenet voivat jäädä toimeensa siihen asti, kunnes heidän tilalleen tulee uusi jäsen tai heidän toimikautensa jatkuminen vahvistetaan.
5 artikla
Komissio julkaisee varsinaisen jäsenten ja varajäsenten luettelon Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.
6 artikla
1. Komission edustaja toimii komitean puheenjohtajana. Komitea valitsee kolmen vuoden toimikaudeksi kolme varapuheenjohtajaa, yhden kustakin ryhmästä. Varapuheenjohtajat valitaan kahden kolmasosan ääntenenemmistöllä.
2. Komitea voi samalla ääntenenemmistöllä valita muitakin jäseniä puheenjohtajistoon. Puheenjohtajisto valmistelee ja järjestää komitean työn.
7 artikla
Puheenjohtaja tai puheenjohtajisto voi kutsua osallistumaan työhönsä asiantuntijan ominaisuudessa henkilön, jolla on erityinen pätevyys jossakin asialistan aiheista. Asiantuntijat osallistuvat kuitenkin ainoastaan sen asian käsittelyyn, joka on perusteena heidän läsnäoloonsa.
8 artikla
Komitean voi perustaa komission suostumuksella keskuudessaan työryhmiä.
9 artikla
1. Komitea kokoontuu komission kutsusta komission toimipaikassa. Kokous pidetään vähintään kerran vuodessa. Kokous on päätösvaltainen, jos vähintään kahdeksan jäsentä ja vähintään yksi edustajajäsen joka ryhmästä on paikalla.
2. Kiireellisissä tapauksissa komiteaa voidaan komission pyynnöstä kuulla kirjallisesti.
3. Puheenjohtaja kutsuu koolle puheenjohtajiston.
4. Asianomaisten komission yksiköiden edustajat voivat osallistua komitean, puheenjohtajiston ja työryhmien kokouksiin.
5. Komissio huolehtii komitean, puheenjohtajiston ja työryhmien sihteeristön työstä.
10 artikla
1. Komitea antaa lausunnon komission esittämän lausuntopyynnön mukaisesti. Komitea voi myös antaa lausuntoja omasta aloitteestaan. Jäsenten ja mahdollisesti kunkin ryhmän kannat ilmenevät komissiolle ja komitean jäsenille (varsinaiset jäsenet ja varajäsenet) toimitetuissa pöytäkirjoissa.
2. Komissio voi pyytäessään komitealta lausuntoa asettaa määräajan, johon mennessä lausunto on annettava.
11 artikla
1. Komitean jäsenet eivät saa ilmaista tietoja, jotka ovat tulleet heidän tietoonsa komitean tai työryhmien työssä, jos komission edustaja ilmoittaa heille, että pyydetty lausunto liittyy luottamukselliseen aineistoon, edellä sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 214 artiklan soveltamista.
2. Tällaisessa tapauksessa ainoastaan komitean jäsenet ja komission yksiköiden edustajat osallistuvat kokouksiin.
12 artikla
Tämä päätös tulee voimaan 20 päivänä maaliskuuta 1998.
Tehty Brysselissä 13 päivänä maaliskuuta 1998.