РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1294/2009 НА СЪВЕТА
от 22 декември 2009 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои обувки с горна част от естествена кожа с произход от Виетнам и с произход от Китайската народна република, приложимо и към вноса на някои обувки с горна част от естествена кожа, доставяни от Административен район със специален статут Макао, декларирани или не с произход от Административен район със специален статут Макао, след преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие съгласно член 11, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 384/96 на Съвета от 22 декември 1995 г. за защита срещу дъмпингов внос на стоки от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основният регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 и член 11, параграф 2 от него,
като взе предвид предложението на Комисията, представено след консултация с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. ДЕЙСТВАЩИ МЕРКИ
(1)
На 5 октомври 2006 г. с Регламент (ЕО) № 1472/2006 (2) („първоначалният регламент“) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои обувки с горна част от естествена кожа с произход от Китайската народна република („КНР“ или „Китай“) и Виетнам („засегнатите държави“). Установените нива на мито варираха от 9,7 % до 16,5 % в случая с КНР и 10 % в случая с Виетнам. Мерките бяха наложени за период от две години. Разследването, което доведе до налагането на тези мерки, ще бъде наричано „първоначалното разследване“.
(2)
С Регламент (ЕО) № 388/2008 (3) („регламентът за разширяване“), Съветът разшири обхвата на действието на окончателното антидъмпингово мито върху вноса на някои обувки с горна част от естествена кожа с произход от КНР към вноса на същия продукт, доставян от Административен район със специален статут („АРСС“) Макао, декларирани или не с произход от АРСС Макао. Разширяването на обхвата на действието бе резултат от разследване на заобикалянето на антидъмпингови мерки, проведено съгласно член 13, параграф 3 от основния регламент.
2. НАСТОЯЩО РАЗСЛЕДВАНЕ
2.1. Искане за преразглеждане
(3)
Искането беше подадено от Европейската конфедерация на обувната промишленост (CEC, „заявителят“) от името на производители, които представляват основен дял, в този случай повече от 35 %, от общото производство на Съюза на някои обувки с горна част от естествена кожа.
(4)
В рамките на теста за състоянието няколко национални асоциации на производители на обувки в държави-членки изказаха становищата си относно започването на преразглеждането с оглед на изтичане на срока и поискаха имената им да бъдат запазени в тайна поради опасения, че някои клиенти могат да предизвикат отрицателно последици за дружествата, които членуват в тях. Някои от другите страни зададоха въпроса защо имената и позициите на подкрепящите и възразяващите асоциации са поверителни. Комисията изрично попита асоциациите отново дали биха се съгласили имената и позициите им да бъдат оповестени. Четири асоциации се съгласиха имената и позициите им да бъдат оповестени, докато другите възразиха и отново се позоваха на опасенията си от отрицателна последици за дружествата, които членуват в тях. Комисията смята, че наистина съществува значителна възможност за отрицателни последици под формата на нереализирани продажби за тези производители и прие имената им да не бъдат оповестявани.
(5)
Някои страни заявиха, че Комисията не е следвало да започва разследване в рамките на преразглеждане с оглед изтичане на срока, тъй като в член 3 от основния регламент е посочено, че той се прилага за период от 2 години след влизането му в сила. В съображение 326 от първоначалния регламент обаче се посочва, че независимо от по-краткия срок на действие на мерките, правилата на член 11 от основния регламент ще се прилагат mutatis mutandis. В съответствие с това съображение, текстът на известието за предстоящо изтичане на срока (4) гласи, че действието на мерките ще изтече на 7 октомври 2008 г., освен ако не бъде започнато преразглеждане в съответствие с правилата на член 11, параграф 2 от основния регламент. Тъй като беше започнато преразглеждане с оглед изтичане на срока на антидъмпинговите мерки, антидъмпинговите мерки остават в сила до приключване на това преразглеждане.
(6)
Искането за преразглеждане с оглед изтичане на срока беше основано на аргумента, че изтичането на срока на действие на мерките вероятно ще доведе до продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата от него за производството на Съюза.
2.2. Започване на преразглеждането
(7)
Като установи, след консултация с Консултативния комитет, че съществуват достатъчно доказателства за започване на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките, с известие за започване, публикувано в Официален вестник не Европейския съюз (5) на 3 октомври 2008 г. („известие за започване“), Комисията съобщи за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент.
(8)
Разследването на вероятността за продължаване или повтаряне на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 юли 2007 г. до 30 юни 2008 г. („разследваният период за преразглеждането“ или „РПП“). Разглеждането на тенденциите от значение за оценката на вероятността за продължаване или повтаряне на вредата обхвана периода от 1 януари 2006 г. до края на РПП („разглежданият период“). Където е уместно, беше направена препратка към 2005 г. и към разследвания период, използван в първоначалното разследване, което обхвана периода от 1 април 2004 г. до 31 март 2005 г. („първоначалният разследван период“ или „ПРП“).
3. СТРАНИ, ЗАСЕГНАТИ ОТ НАСТОЯЩОТО РАЗСЛЕДВАНЕ
(9)
Комисията официално уведоми заявителя, производителите от Съюза, посочени в искането, всички други известни производители от Съюза, известните вносители и техните асоциации, известните търговци на дребно/дистрибутори и техните асоциации, известните потребителски организации, известните производители износители в засегнатите държави, както и техните асоциации и органите на засегнатите държави за започването на преразглеждането с оглед изтичане на срока.
(10)
На заинтересованите страни беше предоставена възможност да представят писмено становищата си и да поискат изслушване в срока, определен в известието за започване.
(11)
Всички заинтересовани страни, които поискаха и демонстрираха, че съществуват конкретни причини да бъдат изслушани, получиха тази възможност.
4. ИЗГОТВЯНЕ НА ПРЕДСТАВИТЕЛНИ ИЗВАДКИ
(12)
С оглед на големия брой производители износители в засегнатите държави, на производители от Съюза и на вносители, участващи в разследването, в известието за започване беше предвидено изготвяне на представителни извадки в съответствие с член 17 от основния регламент.
(13)
С оглед да се даде възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвяне на представителни извадки и, ако е така, да изготви такива, от производителите износители и представителите, действащи от тяхно име, производителите от Съюза и вносителите беше поискано да заявят интереса си и да предоставят посочената в известието за започване информация.
4.1. Представителна извадка за производители износители в Китайската народна република и Виетнам
4.1.1. Китайска народна република
(14)
Общо 58 дружества или групи от свързани дружества („групи“) в КНР се отзоваха и представиха исканата информация в определения срок. Тези 58 дружества или групи са произвеждали и/или изнасяли разглеждания продукт на пазара на Съюза по време на разследвания период и изразиха желание да бъдат включени в представителната извадка. Те бяха счетени за оказващи съдействие дружества и беше проучено включването им в представителната извадка. Нивото на съдействие от КНР, т.е. процентът на износа за Съюза от китайски дружества, оказали съдействие, в сравнение с целия износ от Китай за Съюза, беше около 22 %.
(15)
Представителната извадка беше подбрана със съгласието на китайските органи въз основа на обема на износа и географското разпределение на съдействащите дружества. Седемте дружества, включени в представителната извадка, представляваха около 56 % от износа за Съюза от 58-те съдействащи дружества и 13 % от общия износ за Съюза от КНР. Всички те попълниха въпросниците в определения срок.
(16)
Някои китайски износители, които не бяха включени в представителната извадка, заявиха, че след като не са били подбрани за включване в извадката, не са били в състояние да защитават интересите си. При все това, част от принципа за изготвяне на представителна извадка е подбирането на представителен брой производители износители и възможността резултатите от оценката на тази представителна извадка да бъдат разглеждани като представителни за други съдействащи износители. Наред с това се посочва, че всички заинтересовани страни са имали възможност да участват в разследването и да представят становищата си. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
4.1.2. Виетнам
(17)
Общо 51 дружества или групи във Виетнам се отзоваха и представиха исканата информация в определения срок. Тези 51 дружества или групи са произвеждали и/или изнасяли разглеждания продукт на пазара на Съюза по време на разследвания период и изразиха желание да бъдат включени в представителната извадка. Те бяха счетени за оказващи съдействие дружества и беше разгледано включването им в представителната извадка. Нивото на съдействие от Виетнам, т.е. процентът на износа за Съюза от виетнамски дружества, оказали съдействие, в сравнение с целия износ от Китай за Съюза, беше около 82 %.
(18)
Представителната извадка беше подбрана със съгласието на виетнамските органи въз основа на обема на износа. Трите включени в представителната извадка дружества представляват около 27 % от износа за Съюза от 51-те съдействащи дружества и 22 % от общия износ за Съюза от Виетнам. Всички те попълниха въпросниците в определения срок.
4.2. Представителна извадка за производителите от Съюза
(19)
Процедурата за получаване на информацията, необходима за подбора на представителната извадка на производители от Съюза, беше следната. СЕС потвърди от името на всички жалбоподатели, че всички производители, подали жалби, са готови да съдействат и да участват в изготвянето на представителна извадка. Като се има предвид подробната и обширна налична информация (произтичаща например от жалбата, теста за състоянието и документите от СЕС), не беше необходимо да се изпраща формуляр за изготвяне на представителна извадка на отделни производители, подали жалби. Освен това, в известието за започване всички производители бяха приканени да заявят интерес, ако желаят да съдействат в процедурата. Освен жалбоподателите още пет дружества заявиха интерес след започването на процедурата и поискаха да бъдат включени в изготвянето на представителната извадка. На всички тях бяха изпратени формуляри за представителна извадка, с искане за информацията, която вече беше налична за жалбоподателите. Само две от петте дружества предоставиха попълнени формуляри за представителната извадка. Тези две дружества обаче не бяха включени в извадката, тъй като бяха изключени от определението за производство на Съюза (вж. съображение 198).
(20)
Производството на Съюза на разглеждания продукт е съсредоточено до голяма степен в три държави-членки, които отговарят за около 2/3 от цялото производство. Останалата част от производството е разпределена в другите държави-членки. Както става ясно от съображение 202 и следващите го, бизнес моделите на производителите от Съюза се характеризират с различия най-вече в гамата на продуктите/качеството, дистрибуторските канали и дали е налице създаване на клъстери от дейности и възлагане на подизпълнители на части от производствения процес в рамките на или извън Съюза.
(21)
Въз основа на получената информация Комисията подбра представителна извадка, основана на най-големите представителни обеми на производство и продажби в рамките на Съюза, които можеха да бъдат разследвани в наличния срок. При все това, както е посочено по-горе, този сектор не е достатъчно хомогенен и с оглед да се оцени доколко са представителни подбраните дружества, бяха взети предвид също географското разпределение на производителите в държавите-членки (6) и сегментът, към който спадат продуктите им. Като резултат бяха подбрани 8 дружества с дейност в четири държави-членки. Подбраните дружества също така представляват всички основни бизнес модели, действащи в Съюза, по отношение на начин на производство на продукта, начин на разпространение на продукта и продуктова специализация. По отношение на продуктовата специализация, подбраните дружества включваха производство във всички основни ценови сегменти (нисък, среден, висок), както и всички сегменти въз основа на пол и възраст (дамски, мъжки, детски обувки и обувки, подходящи и за двата пола). По отношение на дистрибуцията на продукта, подбраните дружества включваха всички основни нива на дистрибуция (до търговци на едро, до търговци на дребно, както и пряка търговия на дребно). По отношение на производството, сред подбраните дружества бяха включени дружества с изцяло собствено производство на всички основни етапи от производствения процес, както и дружества, които са прехвърлили части от този производствен процес (както в рамките на Съюза, така и извън нея).
(22)
Поради това беше счетено, че 8-те подбрани производители в представителната извадка са представителни за производителите в Съюза като цяло и представляват 8,2 % от производството на подалите жалба производители от Съюза и 3,1 % от общото производство на Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент, бяха проведени консултации със СЕС относно подбора на представителната извадка и не бяха получени възражения.
(23)
Разследването разкри, че един от производителите от Съюза, включен в представителната извадка, постепенно е прекратявал производството си в Съюза по време на РПП, като е изнесъл цялата си производствена дейност извън Съюза. Следва да бъде отбелязано, че тежестта на дружеството не беше такава, че да окаже значително въздействие, поне от количествена гледна точка, върху цялостната ситуация с включените в представителната извадка дружествата - включително тяхната представителност. Количествените заключения относно вредата нямаше да се различават съществено, ако това дружество беше изключено. В този контекст и като се има предвид, че i) производството му е било в Съюза по време на РПП и че ii) то възлага на подизпълнители голяма част от производството - бизнес модел, който според много от страните е важен в Съюза, беше взето решение това дружество да не бъде официално изключено от представителната извадка. Това допълнително ще гарантира в качествено отношение, че представителната извадка представя по възможно най-подходящ начин действителността в сектора. Освен това, като се вземе предвид, че преразглеждането с оглед изтичане на срока изисква анализ на продължаването/повтарянето на вредата, това може да помогне за по-добро предвиждане как би могло да се развие положението на пазара на Съюза, ако действието на мерките не бъде продължено. Очевидно обаче бяха използвани само данни, свързани с дейността му като производител на Съюза.
(24)
Институциите на Съюза проучиха дали предвид факта, че производството и продажбите в Съюза на това дружество по време на РПП са били по-ниски от първоначално докладваните на етапа на подбиране на представителната извадка, производството и продажбите от производството на Съюза като цяло също следва да бъдат намалени - т.е. последващото въздействие върху представителната извадка следва да се транспонира върху цялата генерална съвкупност. Беше установено обаче, че при допускането на грешката изглежда дружеството е било добросъвестно, като погрешно е отчело прехвърлено производство в държава в съседство с Съюза като производство на Съюза. С оглед на това, на първо място се отбелязва, че представителната извадка е използвана предимно за оценка на онези показатели на вредата, които не могат да бъдат получени за производството на Съюза като цяло без полагане на необосновани усилия. Производството и продажбите са получени на агрегирано ниво за производството на Съюза и поради това аргументът не е уместен. Освен това събраната информация, включително информацията, събрана паралелно чрез допълнителен анализ на националните асоциации, извършен в настоящото разследване, не показва нужда от такава промяна. На последно място, за целите на аргументацията, ако стойностите за цялото производство и продажби на производството на Съюза в РПП бъдат намалени, за да се транспонират по-ниските стойности от представителната извадка, това не би оказало влияние върху представителността на извадката, нито върху общите заключения относно вредата.
(25)
Различни заинтересовани страни заявиха, че е бил нарушен член 17 от основния регламент, твърдейки, че извадката за производителите от Съюза не е представителна по отношение на процента на обхванатото производство, по отношение на гамата на производството, продажните цени, съотношението между производство и продажби, географското разпределение, както и рентабилността и представянето. Беше изказано и твърдението, че представителната извадка не взема предвид големия брой производители, които са прехвърлили производство в трети държави.
(26)
Тези твърдения бяха внимателно анализирани и също така с оглед на сложността на настоящия случай бяха изпратени, обработени и проверени на място допълнителни въпросници не само по отношение на отделни дружества, но също така и по отношения на национални асоциации. В този контекст, броят на подбраните в представителната извадка дружества следваше да бъде ограничен до приемливия брой, който можеше да бъде разследван за наличното време, т.е. 8 дружества.
(27)
Освен това, като се има предвид, че в този случай производството на Съюза е силно фрагментирано, е неизбежно дружествата в представителната извадка да обхващат сравнително малка част от цялото производство на Съюза. Тази фрагментация заедно с факта, че за представителната извадка бяха подбрани по-големи производители, предполага, че допълнителното увеличаване на броя на дружествата в никакъв случай не би оказало значително въздействие върху съотношението на извадката спрямо цялото производство на Съюза.
(28)
Както беше посочено в съображение 21, Комисията взе предвид географското разпределение при подбора на представителната извадка. Подчертава се, че по принцип не е необходимо представителната извадка да отразява точното географско разпределение (нито точното разпределение или разбивка по който и да било друг критерий) на цялата генерална съвкупност, за да бъде представителна. Достатъчно е, какъвто е случаят с настоящата представителна извадка, която включва четири държави-членки, тя да отразява уместните съотношения на основните засегнати производствени държави. Всеки друг подход би бил неприложим от административна гледна точка, особено ако следва да се вземат предвид няколко различни критерия, за да се гарантира представителност. В действителност, това твърдение предполага in fine, че една извадка би била достатъчно представителна само ако съдържа цялата генерална съвкупност. Поради това в разследването беше подчертано, че представителната извадка, която обхваща четири държави-членки, включително трите с най-голямото по обем производство с голяма разлика спрямо следващите държави-членки, е до голяма степен представителна за производството на Съюза като цяло, особено когато се вземе предвид производството, основано на споразумения за работа на ишлеме, и поради това следва да се отчита в държавата-членка на дружеството, което поръчва работата на ишлеме.
(29)
Дружествата в представителната извадка също така включваха извадка на продуктовите гами, която отразяваше съответните степени на значимост на производството на Съюза. Освен това включените продуктови гами отговарят на продуктите, предмет на износ от Китай и Виетнам.
(30)
По отношение на продажните цени също така беше изказано твърдението, че средните продажни цени в представителната извадка не са представителни по отношение на продажните цени, посочени в искането за преразглеждане. В този контекст следва да се отбележи обаче, че противно на това твърдение разследването установи, че средните продажни цени в извадката са в съответствие с цените, докладвани в искането. Дори случаят обаче да беше такъв, не е необходимо средните продажни цени в представителната извадка да са точно същите като цените, докладвани в искането, стига да се установи, че отразяват продажните цени на генералната съвкупност на производителите като цяло.
(31)
Във връзка с представителността относно съотношението между производство и продажби, се припомня, че в този сектор като цяло производството обикновено се извършва по поръчка и ясно отразява модните тенденции. Поради това стоковите наличности не са много представителен показател и производството е изключително близко до продажбите. Това беше потвърдено на етапа на жалбата и също така по време на разследването за дружествата в представителната извадка и за производството на Съюза като цяло.
(32)
Освен съображенията, посочени по-горе, се припомня, че във всеки случай член 17 от основния регламент определя, че разследванията могат да бъдат ограничени до представителни извадки, които са или статистически валидни, или съставляват най-големия представителен обем на производство, продажби или износ, който би могъл да бъде разследван без полагане на необосновани усилия. От формулировката на тази разпоредба става ясно, че няма количествен показател или праг по отношение на нивото на представителния обем. Единствено се посочва, че този обем може да бъде ограничен до такъв, който би могъл да бъде разследван в наличното време без полагане на необосновани усилия.
(33)
Твърденията на различните страни бяха отхвърлени поради причините, изложени по-горе, и с настоящото се потвърждава правната валидност на извадката, тъй като извадката е представителна и е била подбрана в пълно съответствие с член 17 от основния регламент.
4.3. Представителна извадка за вносители от Съюза
(34)
Въз основа на наличната информация беше осъществен контакт със 139 вносители. 22 несвързани вносители попълниха формуляра за изготвяне на представителна извадка, а 21 от тях се съгласиха да бъдат включени в представителната извадка. Според данните, които те представиха, тези 21 вносители са извършили 12 % от вноса на разглеждания продукт от КНР и 40 % от вноса от Виетнам (през РПП).
(35)
Петимата най-големи вносители (Adidas, Clarks, Nike, Puma, и Timberland) са извършили 18 % от разглеждания внос, тъй като всички те докладваха за значителен внос и от двете държави. Поради това беше счетено, че извадка, съставена от тези пет дружества, би била представителна по смисъла на член 17, параграф 1 от основния регламент, т.е. по отношение на обема на вноса.
(36)
При все това, с оглед да се отрази по-добре географското разпределение на вносителите и разликите във видовете внасяни обувки, в допълнение бяха избрани още трима други вносители. В това отношение от попълнените въпросници за изготвяне на извадката изглеждаше, че много от попълнилите ги вносители работят в много по-малък мащаб по отношение на обема и внасят по-неизвестни/не толкова модни марки обувки или обувки с по-висока стойност. Бизнес моделът и сегментите на продуктите, продавани от тези по-малки вносители, изглежда се отличават от по-големите вносители и по-малките вносители биха могли общо да извършват важен дял от разглеждания внос. Поради това представянето на тези вносители беше счетено за важно, тъй като е възможно тяхната икономическа действителност да се различава от тази на големите вносители, посочени в съображение 35 по-горе.
(37)
На това основание беше подбрана извадка от осем вносители, включваща петимата най-големи вносители и трима по-малки вносители. Те представят около 10 % от вноса от КНР и около 34 % от вноса от Виетнам.
(38)
На всички съдействащи вносители, които изявиха желание да съдействат, беше дадена възможност да предоставят коментари относно подбора на представителната извадка. На включените в представителната извадка дружества бяха изпратени въпросници, които да попълнят. Седем от включените в представителната извадка дружества попълниха въпросниците в определения срок. С оглед на липсата на оказване на съдействие, осмият вносител, включен в представителната извадка, следваше в крайна сметка да бъде изключен от нея.
5. ПРОВЕРКА НА ПОЛУЧЕНАТА ИНФОРМАЦИЯ
(39)
Комисията изиска и провери цялата информация, която счете за необходима с цел да се определи продължаването или вероятността за повтаряне на дъмпинга и вредата и интересите на Съюза. Информацията, представена от следните дружества, беше проверена на място:
5.1. Производители износители в Китайската народна република
-
Yue Yuen Industrial (Holdings) Ltd., Хонконг
-
Дружество производител:
Zhongshan Pou Yuen Manufactory, провинция Guandong
-
Търговски дружества:
-
Idea Co. Ltd, Макао
-
The Look Co. Ltd, Макао
-
Gold Plenty Co. Ltd, Макао
-
Guangzhou Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd., провинция Guangdong
-
HuaJian Industrial (Holding) Co. Ltd., Хонконг и неговото дружество производител Dongguan HuaBao Shoes Co. Ltd, провинция Guandong
-
Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd., провинция Zhejiang
-
Foshan City Nanhai Golden Step Industrial Co. Ltd., провинция Guangdong
-
Jianle Footwear Industrial Co. Ltd, провинция Fujian
-
General Footwear/Gentfort Shoes Co.Ltd, провинция Guangdong
5.2. Производители износители във Виетнам
-
Pou Yuen Industrial Holdings Limited, Хонконг
-
Дружества производители:
-
Pouyuen Vietnam Company Limited, Ho Chi Minh City
-
Pou Sung Vietnam Company Limited, провинция Dong Nai
-
Pou Chen Vietnam Enterprise Company Limited, провинция Dong Nai
-
Търговски дружества:
-
Betsey Trading Limited
-
Sinnamon Trading Limited
-
Sky High Trading Limited
-
Fitbest Enterprises Limited
-
Golden Star Co. Ltd, Haiphong City
-
Shyang Hung Cheng Industrials Co Ltd, провинция Binh Duong
5.3. Производители от производството на Съюза и национални асоциации на производители
-
Associação Portuguesa dos Industriais de Calçado, Componentes, Artigos de Pele e seus Sucedâneos (APICCAPS) (Португалия)
-
Federación de Industrias del Calzado Español (FICE) Испания
-
Associazione Nazionale Calzaturifici Italiani (Италия)
-
British Footwear Association LTd (Великобритания)
-
Fachverband der Lederverarbeitenden Industrie (Австрия)
-
Fédération Française de la Chaussure (Франция)
-
HDS Hauptverband der Deutschen Schuhindustrie e.V. (Германия)
-
Polish Chamber of Shoe and Leather industry (Полша)
(40)
Бяха извършени и посещения с цел проверки на място в обектите на осемте производители от Съюза, включени в извадката, установени в четири различни държави-членки. Както и в първоначалното разследване, включените в представителната извадка производители от Съюза, както и други съдействащи производители от Съюза поискаха, въз основа на разпоредбите в член 19 от основния регламент, самоличността им да бъде запазена в тайна. Според тях разкриването на самоличността им би могло да доведе до риск от значителни нежелателни последици. Някои производители жалбоподатели на Съюза снабдяват клиенти в Съюза, които получават своите продукти и от КНР и Виетнам, като по този начин се ползват пряко от този внос. Поради това жалбоподателите са в деликатна позиция, тъй като някои от техните клиенти може да имат очевидни причини да възразят срещу подаването или подкрепата за жалба срещу предполагаем вредоносен дъмпинг. Поради тези причини те счетоха, че съществува риск от предизвикване на отрицателни последици от страна на техните клиенти, включително възможно прекратяване на деловите им отношения. Искането беше удовлетворено, тъй като беше достатъчно обосновано.
(41)
Представителите на някои производители износители, както и несвързани вносители, заявиха, че не биха могли правилно да упражняват правото си на защита, защото самоличността на жалбоподателите не е била разкрита. Те заявиха, че при тези обстоятелства не биха могли да проверят дали включените в представителната извадка дружества са наистина представителни. Като друга възможност тези страни заявиха, че ако въпреки това поверителността е наложителна, в такъв случай следва да се оповестят всички стойности на отделните дружества.
(42)
В този контекст се припомня, че обемът на производството в представителната извадка, разбит по държави, беше предоставен за проверка на всички заинтересовани страни. По отношение на аргумента, че следва да бъде оповестена цялата информация за дружеството без самоличността ѝ, следва да се отбележи, че това оповестяване би могло косвено да разкрие самоличността на дружеството, включено в представителната извадка. Поради това и в този случай беше запазена обичайната практика за оповестяване на неповерителни варианти на отговорите на въпросниците (т.е. съдържащи индексирани данни). С оглед на горепосоченото следва да се заключи, че правото на защита на страните е било адекватно упражнено и поради това искането беше отхвърлено.
5.4. Несвързани вносители
-
Achten Beheer BV, Waalwijk, Нидерландия
-
Adidas AG, Herzogenaurach, Германия
-
C&J Clark’s International Limited, Street, Somerset, Обединено кралство
-
Footex International BV, Hazerswoude-dorp, Нидерландия
-
Nike European Operations BV, Laakdal, Белгия
-
Puma AG Rudolf Dassler Sport, Herzogenaurach, Германия
-
Timberland Europe BV, Enschede, Нидерландия
5.5. Производители на подобния пазар
-
Henrich & Cia Ltda, Dois Irmãos, Бразилия
-
Werner Calcados Ltda, Três Coroas, Бразилия
-
Industria de Calçados West Coast Ltda, Ivoti, Бразилия
6. ПРАВА НА СТРАНИТЕ
(43)
Някои страни изказваха възражения през цялата процедура, свързани с твърдения за нарушаване на тяхното право на защита. Те заявиха, че по отношение на производителите от Съюза, включени представителната извадка, информацията в досието, открито за проверка от заинтересованите страни, е непълна и не е предоставена навреме.
(44)
В тази връзка следва да се подчертае, че вариант на отговор на страната за проверка от заинтересованите страни („открит отговор“) беше предоставен от всички дружества, включени в представителната извадка, своевременно и в съответствие със сроковете, дадени на другите страни, участващи в разследването. При все това, когато до Комисията бъде изпратен открит отговор, той може да бъде включен в откритото досие едва след като възможните въпроси, свързани с поверителността, са били решени, както е предвидено в член 19 от основния регламент. Следва да се отбележи също, че Комисията има задължението да включва информация в откритото досие в подходящо време, за да могат страните да упражнят правата си. В настоящия случай това задължение беше надлежно изпълнено.
(45)
По отношение на пълнотата на откритите отговори, следва да се отбележи, че обичайна част от разследването е страните да представят допълнителни мнения в хода на процедурата, в които предоставят допълнителна информация. Тези мнения се добавят в неповерителното досие веднага след решаването на въпросите за поверителността. Този процес, в който предоставената информация от всички заинтересовани страни постепенно се интегрира в съвкупността от данни, използвани за достигане до изводи, и в неповерителното досие, не бива да се бърка с непълнота на досиетата.
(46)
Като се има предвид сложността на настоящия случай, достъпът на страните беше улеснен както следва. На първо място, на заинтересованите страни беше предоставен електронен достъп, чрез който биха могли при поискване да получат копия от всички документи в досието на CD-ROM. Освен това, електронните документи бяха придружени от ясен указателен списък, който позволява i) лесен достъп до множеството документи, представени по настоящия случай и ii) проследяване по дати на документите в досието. Освен това, поредица бележки за досието, включени в откритото досие, отговаряха на запитвания, които биха могли да окажат въздействие върху правото на защита на страните.
(47)
Горепосочените действия позволиха на страните да получат по-голям достъп и да представят обширни коментари по време на разследването, които след това бяха разгледани от Комисията по целесъобразност. Поради това твърденията за липса на пълнота и навременност на откритото досие, изказани от различни страни, следва да бъдат отхвърлени.
(48)
Една заинтересована страна също така изказа мнението, че Комисията е дискриминирала вносителите и износителите, като е предложила по-благоприятно третиране в разследването на производителите от Съюза, подали жалби. По-специално беше заявено, че за разлика от производителите, на вносителите и износителите не е осигурена поверителност. Освен това беше заявено, че на жалбоподателите е предоставено по-благоприятно третиране, тъй като от тях не е изискано да изпратят формуляри за представителна извадка при започване на процедурата и че на жалбоподателите е дадена по-голяма гъвкавост по отношение на крайния срок и стандарта на отговорите, докато износителите в същото положение са оценявани въз основа на най-подходящите налични факти съгласно член 18 от основния регламент.
(49)
В този контекст следва да се отбележи, че предоставянето на поверителност за самоличността на производителите от Съюза, които подкрепят жалбата, се основава на надлежно мотивирано искане в съответствие с член 19 от основния регламент. Подобно искане не е изпращано от износителите или вносителите, нито пък е възникнало събитие или е била оповестена информация в хода на разследването, които да подскажат, че интересите на износителите или вносителите биха били нарушени като последица от разкриването на самоличността им. Като се има предвид, че положението на производителите от Съюза в този контекст се различава фундаментално от положението на износителите и вносителите, твърдението за дискриминация не може да бъде потвърдено.
(50)
По отношение на подбора на представителната извадка вижте съображение 19 по-горе. Положението на износителите и вносителите се различава съществено от положението на производителите жалбоподатели, тъй като за първите липсваше подробна информация в досието. Поради това, попълването на формуляра за представителната извадка беше необходимо, за да се провери желанието на страните да съдействат, но и за да се набави основната информация, необходима за подбора на представителната извадка. Следователно твърденията за дискриминация следва да бъдат отхвърлени.
(51)
По отношение на гъвкавостта, предоставена на производителите от Съюза в контекста на информацията, събрана чрез въпросниците в обхвата на разследването и прилагането на член 18 от основния регламент, следва да се отбележи, че като се има предвид, че последователно е използван един и същ подход спрямо износителите и вносителите, както и спрямо производителите от Съюза, не съществуват основания за твърдения за дискриминация. Вследствие това необосновано твърдение се отхвърля.
(52)
По отношение на избора на държавата аналог, някои страни представиха мнения, че кратките срокове, времето и начина на предаване на въпросниците са дискриминирали индийските и индонезийските дружества. Във връзка с това се отбелязва, че изпращането на въпросниците до Индия и Индонезия беше възможно да бъде приключено едва в края на месец декември 2008 г., след като бяха набавени съответните адреси на производителите. Комисията се увери, че на дружествата в тези държави е предоставено същото време за отговор, както на дружествата в Бразилия. Относно действителното предаване на въпросниците, във всички случаи Комисията е използвала препоръчани писма, както и електронна поща, където е възможно. Поради това горепосочените твърдения следва да бъдат отхвърлени.
(53)
Някои страни заявиха, че информацията относно държавата аналог е поместена в откритото досие със закъснение и че това представлява нарушаване на тяхното право на защита. Комисията отбелязва, че в настоящото разследване повечето от първите неповерителни отговори на въпросниците от дружествата в държавата аналог бяха счетени за непълни и поради това следваше да бъдат изискани нови, подходящи открити варианти. След получаването им те своевременно бяха включени в откритото досие. Междувременно Комисията включи в откритото досие обобщена информация относно дружествата, с които е проведена консултация, и получените от тях отговори. Поради това тези твърдения следва да бъдат отхвърлени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
(54)
Разглежданият в настоящото преразглеждане продукт е същият продукт, определен в първоначалния регламент, т.е. някои обувки с горна част от естествена или възстановена кожа, с изключение на спортни обувки, обувки по специална технология, пантофи и други домашни обувки и обувки със защитно покритие отпред, с произход от Китайската народна република и Виетнам („разглежданият продукт“), класирани в кодовете по КН 6403 20 00, ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 и ex 6405 10 00.
(55)
В настоящото разследване се прилагат определенията в член 1, параграф 2 от първоначалния регламент. Според тези определения:
„спортни обувки“ означава обувки по смисъла на забележка 1 от подзаглавието към глава 64 от приложение I към Регламент (ЕО) № 1031/2008 на Комисията;
„обувки по специална технология“ означава обувки с цена на база CIF не по-ниска от 7,5 EUR за спортни дейности, с лята подметка от един или повече пластове, която не е лята под налягане (шприцована), произведена от синтетични материали, специално проектирани да поемат удара от вертикални или странични движения и с технически характеристики, като например херметични стелки, съдържащи газ или течност, механични компоненти, които поемат или неутрализират удар, или материали като полимери с ниска плътност, които се класират в кодове по КН: ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98;
„обувки със защитно покритие отпред“ означава обувки с вградена защита в бомбето с устойчивост на удар най-малко 100 джаула (1), класирани в кодове по КН: ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 и ex 6405 10 00;
„пантофи и други домашни обувки“ означава такива обувки, които се класират в код по КН ex 6405 10 00.
2. СХОДЕН ПРОДУКТ
(56)
Сходният продукт, предмет на настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока, както е определен в първоначалното разследване, е някои обувки с горна част от естествена кожа, независимо дали се произвеждат и продават на вътрешния пазар, на подобния пазар и/или се изнасят в Съюза от КНР и Виетнам.
2.1. Съпоставимост на продукта
(57)
Някои страни твърдят, че сходният продукт, продаван в Съюза, не е съпоставим с разглеждания продукт, изнасян от КНР и Виетнам. Беше установено обаче, че продуктът, продаван в Съюза (в настоящото преразглеждане), е съпоставим с разглеждания продукт, изнасян от засегнатите държави. По-специално беше установено, че физическите и техническите характеристики и начини на употреба, както и дистрибуторските канали на разглеждания продукт, са сходни и не са се променили след първоначалното разследване. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(58)
Някои страни също така заявиха, че системата, използвана за сравняване на видовете продукти, продавани от различни дружества, съдействащи в разследването, е неподходяща, защото не е достатъчно подробно и точно определена, за да гарантира справедливо сравняване. Използваната система (системата ПКН - продуктови контролни номера) обаче позволява сравняването на до 600 различни категории или видове продукти, организирани по пет основни критерия, а именно стила на обувките, вида на потребителя, вида на обувките, материала на външната подметка и наличието на хастар. Освен това системата ПКН вече е използвана в предишното разследване. Не бяха представени основателни причини защо системата да бъде изменена. Поради това същата система ПКН, която беше използвана в първоначалното разследване, беше приложена в настоящото разследване в рамките на преразглеждането с оглед изтичане на срока. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(59)
Някои страни изказаха твърдението, че Комисията е променила методологията си в сравнение с първоначалния случай, като е променила определението за продуктови контролни номера (ПКН) в хода на разследването. Това твърдение обаче не е вярно. Вместо това, в хода на разследването стана ясно, че някои страни погрешно са тълкували и прилагали структурата ПКН за определени видове продукти. С оглед да се гарантира последователен подход, беше извършена повторна класификация на въпросните модели обувки и им беше даден подходящия ПКН, когато това беше уместно. Следователно в случаите, когато Комисията установи, че страните са представили неточна информация, бяха направени корекции. Поради това тези корекции не могат да бъдат разглеждани като промяна в методологията, нито като промяна на съдържанието на ПКН. Напротив, точно нуждата да се зачита методологията ПКН е причина за извършването на корекциите. Поради това твърдението следваше да бъде отхвърлено.
2.2. Искания за изключване
(60)
Няколко заинтересовани страни отправиха твърдения, подобни на онези, получени при първоначалното разследване. Те заявиха, че някои видове обувки, попадащи в обхвата на сходния продукт, например туристически обувки, обувки за боулинг, обувки за рафтинг, обувки по специална технология, обувки за езда и обувки със специални размери, се различават твърде много, за да бъдат включени в една и съща категория. Беше изказано и твърдението, че стойностният праг от 7,5 EUR за чифт, приложим за обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности (STAF), следва да бъде намален. Припомня се, че в първоначалното разследване стойностният праг беше намален от 9 EUR на 7,5 EUR за чифт.
(61)
По отношение на това, преразглеждането с оглед изтичане на срока не позволява промяна в обхвата на продукта, предмет на действащите мерки. Подобна промяна би могла да бъде разгледана, ако дадена страна подаде обосновано искане съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент. Поради това горепосочените твърдения следваше да бъдат отхвърлени.
В. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ ИЛИ ПОВТАРЯНЕ НА ДЪМПИНГ
1. ОБЩИ ПОЛОЖЕНИЯ
(62)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент беше разгледано дали има вероятност дъмпингът да продължи или да се повтори при евентуално изтичане на срока на действащите мерки срещу КНР и Виетнам.
(63)
Обемът и цените на вноса от двете засегнати държави се развиха както е посочено в таблицата по-долу. Вносът от Китай беше предмет на квоти до 31 декември 2004 г., след която дата значително се увеличи и демонстрира високи нива през 2006 г. През 2007 г. и в РПП обемът на вноса се стабилизира след спад в сравнение с 2006 г. В резултат на разследването срещу заобикаляне на мерките, обхватът на мерките беше разширен към вноса от Административен район със специален статут Макао, който беше предмет на регистрация, считано от септември 2007 г.
(64)
Вносът от Виетнам не беше включен в квота и имаше високи нива през ПРП. След това обемът на вноса показваше спад до 2007 г., преди отново да се повиши през РПП.
(65)
Тези стойности показват, че противно на аргументите, представени от някои заинтересовани страни, вносът от засегнатите държави е останал на високи нива през РПП. Общият им пазарен дял през РПП е 28,7 % и следователно е значително по-висок от нивата през ПРП (23,2 %). Въпреки че съответните пазарни дялове се колебаеха след ПРП, те останаха като цяло значителни, тъй като всяка от държавите имаше повече от 10 % пазарен дял през РПП.
(66)
Въз основа на данните от Евростат, средните цени на внесените продукти от двете засегнати държави се повишиха между ПРП и 2006 г. Оттогава цените са се стабилизирали за КНР и са паднали за Виетнам.
(67)
Тъй като данните от Евростат по необходимост са общи и макар да обхващат разглеждания продукт, те не показват индикации за евентуални промени в продуктовия асортимент, беше извършен анализ, за да се проучат тенденциите в цените на седемте дружества, включени в представителната извадка за КНР и трите дружества, включени в представителната извадка за Виетнам. Като цяло, за дружествата, включени в представителната извадка в двете държави, беше установено, че цените от вноса са спаднали през периода от 2006 г. до РПП.
Таблица 1
Общ обем на вноса и стойности от разследваните държави
ПРП
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Обем (1 000 чифта)
Китай
63 403
183 568
157 560
123 016
125 052
Пазарен дял
8,8 %
22,9 %
21,6 %
17,8 %
18,5 %
Виетнам
102 625
100 619
79 427
62 503
68 852
Пазарен дял
14,2 %
12,6 %
11,0 %
9,1 %
10,2 %
Стойност (евро)
Китай (Евростат)
7,2
7,5
8,4
8,4
8,5
Виетнам (Евростат)
9,2
9,5
10,2
9,7
9,5
Източник - Евростат с необходимите корекции, като се използват статистически данни, с които разполага Комисията, за да бъдат изключени продуктите, които не представляват разглеждания продукт.
Таблица 2
Общ обем на вноса и стойности на дружествата, включени в представителната извадка
ПРП
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Обем (1 000 чифта)
Китай (представителна извадка)
Липсват данни
Липсват данни
11 381
12 787
13 759
Пазарен дял
1,5 %
1,8 %
2,0 %
Виетнам (представителна извадка)
Липсват данни
Липсват данни
14 400
15 250
14 500
Пазарен дял
2 %
2,2 %
2,2 %
Стойности (евро)
Китай (представителна извадка)
Липсват данни
Липсват данни
12,6
10,7
10,3
Виетнам (представителна извадка)
Липсват данни
Липсват данни
11,4
10,8
10,6
2. ДЪМПИНГ НА ВНОС ОТ КИТАЙ И ВИЕТНАМ ПРЕЗ РПП
2.1. Нормална стойност
2.1.1. Държава аналог
(68)
Съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент, в случай на внос от държави без пазарна икономика и дотолкова, доколкото не е могло да бъде предоставено третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТУПИ), за държавите, посочени в член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент, нормалната стойност следва да се установи въз основа на цената или конструираната стойност в подходяща трета държава с пазарна икономика.
(69)
За целите на установяването на нормалната стойност за КНР и Виетнам, Комисията посочи в известието за започване, че възнамерява да използва за държава аналог Бразилия, която е била използвана като подходяща държава аналог в първоначалното разследване. Комисията прикани заинтересованите страни да представят коментари във връзка с това.
(70)
Бяха получени коментари от няколко категории заинтересовани страни като съдействащи износители производители, техните представителни организации, техните национални органи, както и представители на вносители, които изказаха мнението, че Тайланд, Индия или Индонезия биха били по-подходящи държави аналог от Бразилия. Комисията проучи тези предложения с оглед на критериите, приложени за подбора на държавата аналог.
(71)
В тази връзка, Комисията установи, че размерът на пазара за обувки от естествена кожа в РПП може да се оцени на 189 милиона чифта в Бразилия, 800 милиона чифта в Индия, 109 милиона в Индонезия и само 6 милиона в Тайланд. С оглед на изключително малкия размер на тайландския пазар и наличието на други възможности, Комисията не продължи разследването на Тайланд като възможна държава аналог.
(72)
Вследствие на исканията на страните Комисията потърси съдействие от производители на обувки в Бразилия, Индия и Индонезия. Бяха изпратени въпросници на дружества в тези три държави и съдържателни отговори бяха получени от пет бразилски, едно индийско и пет индонезийски дружества.
(73)
Комисията разгледа представителността на дружествата, които изпратиха отговори, по отношение на продажбите им на вътрешния пазар.
(74)
По отношение на Бразилия, трите разследвани дружества бяха извършили продажби на вътрешния пазар на сходния продукт през разследвания период, представляващи около 17 % от износа от Китай и около 19 % от износа от Виетнам, включени в представителната извадка.
(75)
По отношение на Индия се отзова само едно дружество, което докладва продажби на вътрешния пазар на сходния продукт през разследвания период, представляващи около 5 % от износа от Китай и около 6 % от износа от Виетнам, включени в представителната извадка.
(76)
По отношение на Индонезия, петте съдействащи дружества бяха извършили продажби на вътрешния пазар, представляващи около 2 % от износа от Китай и около 2 % износа от Виетнам, включени в представителната извадка.
(77)
Следователно Бразилия е държавата с най-представителен обем продажби на вътрешния пазар през разследвания период.
(78)
Впоследствие Комисията разгледа колко вида обувки са обхванати от продажби на вътрешния пазар в трите засегнати държави във връзка с обувките, изнасяни от Китай и Виетнам.
(79)
Продажбите на вътрешния пазар на съдействащите бразилски и индонезийски производители през РПП обхващаха обширна гама от продукти, които съответстваха на значителен брой от ПКН, изнасяни от Китай и Виетнам. В случая с Индия, единственият съдействащ производител докладва продажби на вътрешния пазар през РПП само на един продукт, съответстващ на един ПКН, изнасян от Китай и Виетнам.
(80)
Според данните, събрани от Комисията, и трите разгледани държави имат важен брой производители, което гарантира високо ниво на конкуренция между стопанските субекти на вътрешния пазар на съответните им пазари. В Бразилия има около 7 800 производители на обувки, размерът на 1 500 от които може да бъде счетен за достатъчно сравним с този на китайските/виетнамските дружества. Беше докладвано, че в Индия има около 3 000 производители. За Индонезия броят на производителите беше оценен на 212. Трите държави имат значителен износ (който се оценява на около 64 милиона чифта за Бразилия, 67 милиона за Индия и 27 милиона за Индонезия). Беше установено, че Бразилия има по-високо вътрешно потребление на обувки от естествена кожа на човек от населението (1) в сравнение с Индия (0,7) и Индонезия (0,5).
(81)
По отношение на вноса в разглежданите държави, през РПП той е достигнал пазарен дял от около 2 % в Бразилия, около 1 % в Индия и около 1,5 % в Индонезия.
(82)
Въз основа на горепосочените елементи, Комисията счете, че Бразилия е най-подходящият избор за държава аналог. По-специално беше установено, че Бразилия има най-представителния обем от продажби на обувки с горна част от естествена кожа на вътрешния пазар. Освен това бразилските съдействащи дружества произвеждат обширна гама от продукти, които до голяма степен съответстват на продуктите на Китай и Виетнам. Индонезийските съдействащи производители, които също имат обширна гама от продукти, демонстрираха много по-ниски продажби на вътрешния пазар, докато индийските продажби на вътрешния пазар, макар със значителен обем, бяха с много ограничена гама.
(83)
Няколко страни изказаха мнението, че Бразилия не следва да се използва като подобен пазар, тъй като специализира само в дамски обувки. Те заявиха, че това е видно от попълнените въпросници на бразилските съдействащи дружества и от факта, че Бразилия изнася най-вече дамски обувки.
(84)
Разследването обаче установи, че повече от половината от общите продажби на вътрешния пазар, докладвани от съдействащите бразилски дружества, са на мъжки обувки. По време на проверките на място, които Комисията направи на бразилските производители, беше установено, че докато двете по-малки дружества наистина бяха специализирани в по-голяма степен в производството на дамски обувки, най-голямото дружество продаваше предимно мъжки обувки на вътрешния пазар. Следователно на вътрешния пазар се продаваха достатъчни количества както дамски, така и мъжки обувки. По отношение на аргумента, че Бразилия изнася предимно дамски обувки, Комисията не счита, че моделът на износа на държавата задължително отговаря на модела на продажбите на продуктите на вътрешния пазар.
(85)
Някои страни изказаха мнението, че отговорите на въпросниците показват, че Бразилия е специализирана в производството на сандали, поради което не може да се сравнява с видовете обувки, изнасяни от Китай и Виетнам, които обхващат по-голяма гама продукти. Проучването от страна на Комисията не потвърди това твърдение, а показа, че бразилските производители продават обширна гама от видове обувки, което на ниво ПКН отговаря на повече от 50 % съответствие с моделите, изнасяни от китайските и виетнамските дружества в представителните извадки.
(86)
Някои страни изказаха мнението, че Бразилия не може да се използва като държава аналог за детски обувки, тъй като има много малко производство на този вид обувки. Комисията отбелязва, че не е необичайно държавата аналог да не произвежда всички подвидове на сходния продукт. Това обаче не пречи да се установи справедливо сравнение на нормалната стойност, като се направят подходящите за този вид корекции. Тъй като действително нито едно от бразилските съдействащи дружества не произвежда детски обувки, нормалната стойност на този вид беше изчислена, както в първоначалното разследване, като нормалната стойност, изчислена за обувките за възрастни, беше коригирана по подходящ начин. Поради това се заключава, че Бразилия би могла да се използва за държава аналог за всички видове обувки от естествена кожа, включително детски обувки.
(87)
Някои страни изказаха мнение, че обувките, произвеждани в Бразилия, са от висококачествена естествена кожа и поради това са на по-висока цена отколкото в Китай и Виетнам. Поради това не би могло да се направи сравнение с обувки с произход в двете разследвани държави. Някои други заинтересовани страни, от друга страна, изказаха мнението, че бразилските цени следва да бъдат коригирани по подходящ начин, тъй като естествената кожа на обувките от Бразилия е с по-ниско качество от естествената кожа, използвана в Китай и Виетнам. Комисията разгледа този въпрос и заключи, че по отношение на цените и качеството няма разлика в естествената кожа, използвана за обувките, произведени в Бразилия, и естествената кожа, използвана за обувките, произведени в Китай и Виетнам. В този контекст се припомня, че в първоначалния случай беше приложена корекция на нормалната стойност, защото беше установено, че естествената кожа, използвана от производителите от държавата аналог Бразилия, е с по-ниско качество и се продава на по-ниски цени в сравнение с естествената кожа, използвана от производителите, включени в представителната извадка, от държавите износители. В настоящото разследване в рамките на преразглеждането, производителите в Бразилия (и повечето производители в държавите износители) се различават от онези, които са съдействали в първоначалното разследване. На свой ред, различната комбинация от дружества води до различни производствени разходи за естествена кожа.
(88)
Някои страни изказаха мнението, че бразилските и виетнамските продукти не са сравними, като заявиха, че Бразилия изнася скъпи висококачествени обувки, докато Виетнам изнася продукти с ниски цени, но не представиха доказателства в подкрепа на това. Комисията отбелязва, че във всеки случай виетнамските продукти ще следва да бъдат сравнени с продукти, продавани на вътрешния бразилски пазар, а не с продуктите, изнасяни от Бразилия. Комисията не откри доказателства, че обувките с произход от Виетнам или продавани в Бразилия са ограничени до определен сегмент на пазара.
(89)
Някои страни подадоха информация, че Бразилия е увеличила митата си върху обувките от 20 % на 35 % от януари 2008 г. и заявиха, че това превръща Бразилия в силно защитен пазар с намалена конкуренция. Те също така заявиха, че пазарният дял на вноса в Бразилия е твърде нисък по отношение на потреблението. Комисията разгледа тези твърдения. Беше установено, че Бразилия наистина е увеличила митата си от 20 % на 35 % в началото на 2008 г., т.е. по средата на РПП. Комисията обаче установи също така, че стойността на бразилската валута спрямо USD се е увеличила значително по време на РПП и особено след въвеждането на по-високи мита от страна на Бразилия. По-точно стойността на бразилския реал се е повишила с до 19 % (т.е. по-голямо увеличение отколкото увеличението на митата) в сравнение с началото на РПП. Вследствие на това, повишението на стойността на бразилската валута спрямо USD е компенсирало до голяма степен въздействието от повишаването на митата върху цените на вноса. Освен това Комисията не откри доказателства, че повишаването на митата се е отразило в значително увеличаване на цените на вътрешния пазар, нито че е възпрепятствало вноса. Всъщност, Комисията установи, че въпреки повишаването на митата, вносът на обувки от естествена кожа в Бразилия през първата половина на 2008 г. (т.е. след повишаването на митата) се е увеличил значително спрямо първата половина на 2007 г. Следователно не е имало реално въздействие на повишаването на митата върху бразилския пазар.
(90)
Някои страни изказаха мнението, че Бразилия не е открит пазар за обувки, защото вносът на обувки в държавата е възпрепятстван от неавтоматично лицензиране. Комисията установи, че Бразилия прилага неавтоматично лицензиране на вноса на обувки, но отбелязва, че това изглежда не представлява пречка за вноса с оглед на горепосоченото увеличаване на вноса. Освен това, Комисията установи, че Индонезия също прилага неавтоматично лицензиране относно вноса на обувки. Комисията отбелязва, че неавтоматичното лицензиране на вноса е практика, съвместима със СТО. Поради това Комисията заключва, че не съществува основание неавтоматичните лицензи за внос, прилагани от Бразилия, да бъдат разглеждани като ограничения върху вноса, което би могло да доведе до заключението, че Бразилия не е открит пазар.
(91)
Някои страни заявиха, значителното повишаване на стойността на бразилския реал през последните години е оказало негативно въздействие върху конкурентоспособността в Бразилия, или че спадането на реала с 25 % след РПП е оказало негативно въздействие върху международната конкурентоспособност на Бразилия. Тези аргументи не бяха подкрепени с доказателства, но във всеки случай събития след РПП не могат да се считат за имащи отношение към избора на държавата аналог.
(92)
Вследствие от горепосоченото Комисията не откри доказателства, че общите условия на конкуренцията на бразилския пазар са се променили значително след първоначалното разследване, за да направят Бразилия неподходяща за държава аналог.
(93)
Няколко страни изказаха мнението, че Индия или Индонезия са по-подходящ избор за пазар аналог, защото Бразилия не притежава сходства с Китай и Виетнам по отношение на икономическото развитие или брутния национален продукт на глава от населението.
(94)
Следва да се отбележи, че по определение държава без пазарна икономика или с икономика в преход няма същите икономически характеристики като държава с пазарна икономика. Не е необичайно да съществува такава разлика в икономическото развитие между държава аналог и държава без пазарна икономика или с икономика в преход. Това важи и за разликата в дохода на глава от населението, който също е показател за икономическото развитие. Това обаче не пречи Бразилия да бъде избрана за държава аналог, стига да бъде счетена за по-подходяща по отношение на другите фактори, които се вземат предвид.
(95)
Няколко заинтересовани страни подчертаха, че разходите за труд са по-високи в Бразилия, отколкото във Виетнам и Китай и че следователно Индия, Индонезия или Тайланд, чиито разходи за труд са по-сравними, биха били по-подходящи за държави аналог. Беше подадена информация, че поради по-високите заплати разходите за труд в Бразилия възлизат на 50-70 % от производствените разходи в сравнение с 30 % в Китай.
(96)
В това отношение, държава с различно ниво на икономическо развитие действително може да бъде избрана като държава аналог за държава с непазарна икономика или с икономика в преход. По същия начин, разходите за труд, които са показател за икономическото развитие на дадена държава, не могат да бъдат считани за уместен критерий сам по себе си. Във всеки случай, по отношение на дела на разходите за труд в общите производствени разходи, Комисията установи при проверката на място, че разходите за труд в Бразилия са по-малко от 40 % от общите производствени разходи и поради това са много по-близки до съответното ниво в Китай, отколкото се твърдеше.
(97)
Няколко страни също така заявиха, че Бразилия не е подходяща за установяване на нормална стойност, защото бразилските дружества поемат разходите за дизайн и научноизследователска и развойна дейност, което в случая с Китай и Виетнам става за сметка на техните клиенти в чужбина. Комисията установи, че тази разлика в структурата на разходите може да е достоверна, тъй като износителите в засегнатите държави са продавали в Съюза разглеждания продукт на бивши производители от Съюза, които все още поддържат горепосочените компоненти на производствените разходи и продават продукта под собствената си търговска марка. Това обаче не е причина Бразилия да бъде отхвърлена като подходяща държава аналог, тъй като могат да бъдат направени корекции за тези разходи при установяването на нормалната стойност (вж. съображение 118 и следващите го по-долу).
(98)
Някои страни изказаха мнението, че за разлика от Китай и Виетнам цените франко завода в Бразилия включват маркетингови разходи, специални данъци и разходи за кредит и доставка. Освен това се изказа твърдението, че непреките разходи в Бразилия са по-високи поради по-малкия размер на бразилските дружества. И в този случай Комисията счита, че няма причина Бразилия да бъде отхвърлена като подходяща държава аналог, тъй като могат да бъдат направени корекции за тези суми при изчисляването на нормалната стойност (вж. съображение 118 и следващите го по-долу).
(99)
Някои страни изказаха твърдението, че азиатските държави имат по-добър достъп до суровини отколкото Бразилия, по-специално естествена кожа. Комисията разгледа представената документация. Наистина беше установено, че производството на естествена кожа напредва по-бързо в Азия, но също така то следва да бъде разглеждано с оглед на увеличаването на производството на стоки от естествена кожа в Азия. Държавите от Латинска Америка извършват малко над 15 % от световното производство на обувки от естествена кожа и близо 15 % от световното производство на необработена естествена кожа. Азиатските държави произвеждат над 50 % от обувките от естествена кожа в света, но по-малко от 40 % от необработената естествена кожа в света. Следователно може да се направи заключение, че въпреки разликите в абсолютните стойности за производството на естествена кожа, държавите от Латинска Америка имат по-добро самостоятелно осигуряване в сравнение с азиатските държави и поради това имат по-лесен достъп до необработена естествена кожа.
(100)
Някои заинтересовани страни заявиха, че Бразилия не е подходяща референтна държава, защото бразилските обувки не са заместител на китайските и виетнамските обувки, тъй като след налагането на антидъмпингови мита от страна на Съюза, вносът в Съюза с произход от Бразилия не се е увеличил, докато вносът от Индия и Индонезия се е увеличил. В това отношение вносът в Съюза от Индия и Индонезия действително се е увеличил след налагането на антидъмпингови мита. Комисията обаче установи, че търговските субекти остават свободни по отношение на избора на доставчици и, както е разгледано по-долу в анализа на вредите, в този случай те предпочитат да доставят продуктите си от съседни на Китай и Виетнам държави. Това не прави Бразилия неподходяща като държава аналог. Освен това държавата аналог служи за установяването на нормална стойност. За тази цел не е от значение дали тя изнася за Съюза или не. Поради това този аргумент беше отхвърлен.
(101)
Някои страни заявиха, че Бразилия не може да бъде сравним пазар с Виетнам, защото Виетнам е ориентирана към износ страна, докато Бразилия продава предимно на вътрешния пазар. Комисията не може да приеме този аргумент като уместен. Ясно е, че Виетнам е по-ориентирана към износ страна отколкото Бразилия, но не става ясно как това би могло да окаже въздействие върху нормалната стойност, изчислена в Бразилия, която по определение е свързана с разходите за производство и продажбите на вътрешния пазар в Бразилия.
(102)
Няколко страни изказаха аргумента, че бразилските експортни цени са по-ниски от цените на вътрешния пазар. За някои от страните това показва, че за установяване на нормалната стойност следва да се използват експортните цени вместо цените на вътрешния пазар. Други страни заявиха, че това представлява доказателство, че бразилските износители осъществяват дъмпинг и твърдят, че поради това Бразилия би била неподходяща държава аналог. На първо място Комисията установи, че експортните цени не са уместни в този случай, тъй като са на разположение достатъчно представителни и рентабилни цени на вътрешния пазар. На второ място, твърдението, че бразилските експортни цени са дъмпингови не е обосновано и във всеки случай не може да бъде потвърдено или отхвърлено без съответното разследване по този въпрос.
(103)
Някои заинтересовани страни заявиха, че Бразилия е неподходяща като държава аналог, защото бразилските производители получават правителствена помощ за износа. Комисията отбелязва на първо място, че този вид помощ би оказала въздействие предимно върху експортните цени, които, както беше посочено по-горе, не са от значение за настоящото разследване. Въпреки това Комисията разгледа представените от страните доказателства и установи, че посочената помощ е свързана с програми за насърчаване на износа, подобни на програми, които се срещат в много други държави с цел популяризиране на продуктите в чужбина чрез рекламни кампании и участие в международни търговски панаири. Комисията не откри данни, че помощта за насърчаване на износа в Бразилия е от полза за продажбата на обувки на вътрешния пазар.
(104)
Няколко страни посочиха факта, че Бразилия е започнала антидъмпингово разследване във връзка с обувки с произход от Китай, за което като държава аналог е използвана Италия, и заявиха, че италианските и бразилските дружества са се споразумели за увеличаване до максимум на заключенията за дъмпинг в разследването в рамките на преразглеждането, провеждано от Съюза. Тези твърдения обаче не бяха обосновани и не бяха открити други свързани с тях доказателства. Поради това Комисията отхвърля този аргумент.
(105)
С оглед на горепосоченото беше заключено, че Бразилия е най-подходящата държава аналог.
(106)
Голям брой заинтересовани страни изказаха твърдението, че изборът на Бразилия като държава аналог ще бъде определящ за установяването на дъмпинг и че ако бъде избрана една от другите държави, няма да бъде установен дъмпинг. За целите на аргументацията Комисията провери какви биха били резултатите, ако бъде избрана Индонезия, която, макар и да не е най-добрият вариант, както беше показано по-горе, беше единствената приемлива алтернатива на Бразилия.
(107)
Резултатите са представени в съответния раздел по-долу и потвърждават, че в този случай изборът на държава аналог между приемливите налични варианти не е определящ за резултатите от дъмпинговите изчисления.
(108)
Поради това за държава аналог беше избрана Бразилия.
2.1.2. Определяне на нормалната стойност в държавата аналог
(109)
След избирането на Бразилия за държава аналог, нормалната стойност беше изчислена въз основа на данните, потвърдени в обектите на съдействащите бразилски производители.
(110)
Беше установено, че продажбите на тези производители на вътрешния пазар са представителни спрямо обема на износ за Съюза от страна на производителите износители в КНР и Виетнам. Беше разгледано и дали продажбите на вътрешния пазар биха могли да бъдат счетени за извършени в обичайния ход на търговията, като се установи делът на продажбите с печалба на независими клиенти. Разследването показа, че продажбите на цени, равни на или по-високи от единичните разходи, представляват над 80 % от общия обем на продажбите на всеки производител. Поради това нормалната стойност се основава на действителните цени на вътрешния пазар, изчислени като среднопретеглената стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на продуктов вид, направени по време на РПП, независимо дали тези продажби са имали печалба или не.
2.1.3. Нормална стойност за Golden Step
(111)
В случая на Golden Step нормалната стойност беше определена въз основа на собствените данни на дружеството относно продажбите на вътрешния пазар и производствените разходи. Тези данни бяха потвърдени на място на обекта на дружеството.
(112)
Комисията установи първо, че Golden Step няма продажби на вътрешния пазар по време на РПП. Поради това не беше възможно да се установи нормална стойност въз основа на цените за вътрешния пазар, както е предвидено в член 2, параграф 1, първа алинея от основния регламент. Съответно следваше да бъде приложен друг метод.
(113)
Като се има предвид, че не беше възможно да се използват цените на вътрешния пазар за установяване на нормалната стойност, следваше да бъде изчислена конструирана нормална стойност въз основа на разходите на въпросния производител. Следователно в съответствие с член 2, параграф 3 от основния регламент, нормалната стойност беше конструирана чрез добавяне към производствените разходи за изнасяния модел обувки, коригирани където това бе необходимо, на разумна сума за разходите по продажбите и общите и административните разходи (РПОАР), както и разумен марж на печалбата.
(114)
В това отношение РПОАР и печалбата не можеха да бъдат установени в съответствие с член 2, параграф 6, буква а) от основния регламент въз основа на действителната сума, определена за други производители износители в засегнатата държава, защото на нито един друг китайски производител износител не е било предоставено ТУПИ. Освен това, тъй като Golden Step не са извършвали продажби на вътрешния си пазар на същата обща категория продукти в засегнатата държава, не беше възможно установяването на РПОАР и печалбата съгласно член 2, параграф 6, буква б) от основния регламент. Следователно те следваше да се определят в съответствие с член 2, параграф 6, буква в) от основния регламент, т.е. въз основа на друг разумен метод.
(115)
В този контекст Комисията оцени РПОАР и печалбата според три възможни сценария. В първия сценарий тя установи РПОАР и печалбите въз основа на данните от първоначалното разследване. Освен това Комисията взе предвид РПОАР и печалбите на китайски производители износители, които наскоро са получили ТУПИ в други неотдавнашни разследвания и които имат продажби на вътрешния пазар в обичайния ход на търговията. В трети сценарий тя проучи информация относно РПОАР и печалбата, установени в държавата аналог. След това нормалната стойност беше оценена в съответствие с тези сценарии.
2.2. Експортни цени в Китай и Виетнам
(116)
Когато експортните продажби са осъществявани пряко към независими клиенти в Съюза, експортните цени бяха установени въз основа на действително платените или подлежащите на плащане цени за разглеждания продукт в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
(117)
Когато експортните продажби за Съюза са били осъществени чрез несвързани търговски дружества със седалище извън Съюза, експортните цени бяха установени въз основа на цените на продукта, когато се продава за износ към търговските дружества, т.е. на несвързан купувач, от разглежданите производители в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент.
2.3. Сравняване на китайските и виетнамските експортни цени с нормалните стойности в държавата аналог
(118)
Съгласно методологията, използвана в първоначалното разследване, за установяване на нормалните стойности по отношение на изнасяните видове продукти, които не се продават на бразилския вътрешен пазар, бяха използвани цените на вътрешния пазар на видовете продукти с най-голямо сходство. Те бяха коригирани по подходящ начин, където беше необходимо.
(119)
Нормалната стойност и експортните цени бяха сравнени на базата на цена франко завода. С цел да се осигури обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, под формата на корекции бяха отчетени разликите, отразяващи се върху цената и нейната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. По-специално бяха направени следните корекции:
(120)
Беше разгледано дали е оправдана корекция за разликите в нивата на търговия съгласно член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент. В този контекст беше установено, че нивото на търговията на вътрешните и външните пазари е различно. Вследствие на това бяха направени корекции в съответствие с член 2, параграф 10, букви г)-и) от основния регламент, за да бъдат отразени отстъпките, давани на търговците на едро на бразилския пазар, спрямо продажбите за търговци на дребно, направени единствено от тримата разследвани бразилски производители.
(121)
С оглед осигуряване на обективно сравнение между износа от Китай и Виетнам от една страна и продажбите на вътрешния пазар в Бразилия от друга страна, беше направена корекция в съответствие с член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, за да бъдат отразени разликите в комисионите, плащани на независимите агенти в Бразилия.
(122)
Съгласно член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент, беше направена корекция и за научноизследователска и развойна дейност и дизайн, за да бъдат отразени разходите, направени от бразилските производители в сравнение с китайските/виетнамските производители.
(123)
В предишното разследване беше направена и корекция съгласно член 2, параграф 10, буква а) от основния регламент, за да бъдат отразени разликите в качеството на естествената кожа, използвана за производството на обувки. Беше установено, че в настоящото разследване не са необходими такива корекции поради сходното качество на естествената кожа, използвана от бразилските, китайските и виетнамските износители (вж. съображение 87).
(124)
Бяха направени и други корекции относно транспорта и застраховането съгласно член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент, във всички случаи, в които те бяха счетени за уместни, точни и подкрепени с доказателства.
(125)
Някои заинтересовани страни заявиха, че колебанията в обменния курс USD/EUR са оказали въздействие върху дъмпинговия марж и оправдават корекцията. Това твърдение следваше да бъде отхвърлено. Съгласно член 2, параграф 10, буква й) от основния регламент такава корекция може да бъде направена само когато е имало устойчиво движение в обменните курсове. Когато колебанията са свободни, както в случая с обменния курс USD/EUR, те редовно се повишават и понижават. В този случай не беше установено устойчиво движение и съответно не може да бъде разрешено извършването на корекция.
2.4. Определяне на дъмпинга за разследваните дружества в КНР
2.4.1. Определяне на дъмпинга за Golden Step
(126)
В случая на Golden Step сравнението на експортната цена с нормалната стойност, както беше обяснено в съображение 111 и следващите го, показа дъмпингов марж между 5 % и 16 %.
2.4.2. Определяне на дъмпинга за дружествата, на които не е дадено ТУПИ
(127)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент, дъмпинговият марж беше установен въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност по вид на продукта със среднопретеглената експортна цена по вид на продукта. За всички дружества, включени в представителната извадка, беше изчислен един среднопретеглен дъмпингов марж в КНР. Този дъмпингов марж беше приложен за всички останали производители износители в КНР.
(128)
Нивото на дъмпинга за цялата КНР беше установено като интервал между 35 % и 38 % от цената CIF на границата на Съюза в зависимост от използвания метод за изчисление за Golden Step, както беше обяснено в съображение 115.
(129)
С оглед на заключенията относно подбора на държавата аналог, беше направено и изчисление на дъмпинга чрез горепосочената методология, с тази разлика че бразилските нормални стойности бяха заменени със стойностите на съдействащите индонезийски производители. Вследствие на това изчисление беше установен дъмпингов марж между 19 % и 22 % в зависимост от метода на изчисление, използван за Golden Step.
2.5. Определяне на дъмпинга за разследваните дружества във Виетнам
(130)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент, дъмпинговият марж беше установен въз основа на сравнение на среднопретеглената нормална стойност по вид на продукта със среднопретеглената експортна цена по вид на продукта. Тъй като на нито едно от дружествата, включени в представителната извадка, не беше предоставено ТУПИ, за Виетнам беше изчислен един среднопретеглен дъмпингов марж. Този дъмпингов марж беше приложен за всички останали производители износители във Виетнам.
(131)
Беше установено, че нивото на дъмпинг за целия Виетнам е 43,8 % от цената CIF на границата на Съюза.
(132)
По същия начин както за КНР, беше направено и изчисление на дъмпинга чрез посочената по-горе методология, с тази разлика че бразилските нормални стойности бяха заменени с тези на съдействащите индонезийски производители. Изчисленият дъмпингов марж беше 28,4 %.
2.6. Заключения относно продължаването на дъмпинга от засегнатите държави
(133)
Някои заинтересовани страни заявиха, че износът от засегнатите държави е спаднал в периода между налагането на окончателните мерки през април 2006 г. и края на РПП. Беше заявено, че този спад е следствие от намаляването на производството и производствения капацитет в КНР и Виетнам, което се дължи на налагането на окончателните мерки, прехвърляне на производството от КНР и Виетнам в други държави или увеличаване на продажбите им на вътрешния пазар. Беше изказано и твърдението, че цените на вноса или са се повишили, или са останали стабилни. Страните заявиха, че поради това обемът на вноса и цените не могат да обосноват заключението за продължаване на дъмпинга със значителен обем по време на РПП.
(134)
Тези аргументи не променят заключението, че през РПП са установени значителни дъмпингови маржове и че тези маржове обхващат голям обем от внос с големи пазарни дялове в Съюза. Поради това беше заключено, че има продължаване на дъмпинга по отношение на разглеждания продукт с произход от КНР и Виетнам.
3. РАЗВИТИЕ НА ВНОСА ОТ КНР, В СЛУЧАЙ ЧЕ МЕРКИТЕ БЪДАТ ОТМЕНЕНИ
3.1. Общи забележки
(135)
Евентуалното развитие на вноса от КНР беше анализирано по отношение на очакваните цени и обем.
(136)
Като отправна точка бяха установени цените за РПП. Имаше налични данни от попълнените въпросници за представителната извадка (получени от 58 съдействащи производители износители), в които се съдържаха продажните цени за вътрешния пазар и експортните цени за пазара на Съюза и за пазарите на трети държави. Тази информация беше използвана, тъй като беше счетена за най-добрия източник на информация за цените, наличен за разглеждания продукт, за целите на сравняването на ценови показатели за различни пазари. Тези данни бяха счетени за представителни, тъй като обхващат 22 % от вноса на пазара на Съюза. На експортните цени за Съюза, включени в отговорите на въпросниците за представителната извадка, беше направена кръстосана проверка със статистическата информация, с която разполагаше Комисията, макар че не бе възможно статистическата информация да се използва за сравняване на цените, тъй като тя не обхващаше продажбите на вътрешния пазар на Китай и износа за трети държави.
(137)
Макар че данните, основани на Евростат, представляваха друг надежден източник, те не даваха възможност за сравняване на цени на различни пазари, както вече беше обяснено в съображение 67.
(138)
Цените за пазара на Съюза бяха получени от данните на включените в представителната извадка производители от Съюза. Разследването установи, че тези средни цени са от сравним вид с цените на внасяните обувки, защото:
-
засягаха сходния продукт,
-
бяха на същото ниво на търговия,
-
бяха сравними по отношение на термините Incoterms,
-
засягаха сравними количества.
(139)
Въздействието на някои нови събития след края на РПП също беше анализирано, защото беше счетено за достатъчно значително, за да засегне вероятността за продължаване на дъмпинга. Такъв анализ беше поискан и от заинтересованите страни.
3.2. Връзка между цените в Съюза и КНР
(140)
Отговорите на въпросниците за представителната извадка показаха, че цените на китайския вътрешен пазар, установени въз основа на собствените данни на износителите, са по-ниски от цените на пазара на Съюза. Следва обаче да се отбележи, че не беше възможно потвърждаването на данните от дружествата, които не бяха включени в представителната извадка (включително данни, свързани с продажби на вътрешния пазар). Поради това не беше възможно да се извърши подробен анализ на цените на вътрешния пазар на КНР. В допълнение, това не беше счетено за необходимо, като се има предвид цялостното заключение за продължаване на дъмпинга.
3.3. Връзка между експортните цени за трети държави и ценовото ниво в Съюза
(141)
Отговорите на въпросниците за представителната извадка демонстрираха, че цените, постигнати от китайските съдействащи дружества на големи пазари на трети държави, са по-ниски от преобладаващите цени на пазара на Съюза. Това отново показа, че китайските производители биха могли да изнасят по-големи количества за Съюза. Ако мерките бъдат прекратени, за китайските производители износители би било по-рентабилно да пренасочат износа си към Съюза. Тези данни за цените, постигнати от китайските съдействащи дружества на големи пазари на трети страни, не можеха да бъдат потвърдени обаче и поради това не беше направен по-нататъшен анализ.
(142)
Някои заинтересовани страни заявиха, че други пазари са станали по-привлекателни от пазара на Съюза. В подкрепа на това твърдение, една страна представи анализ на статистиката на китайската митническа служба. Анализът на Комисията обаче показа, че с изключение на пазара на САЩ, пазарът на Съюза остава най-привлекателният за китайските износители. Всъщност, износът се е увеличил през периода, обхванат в анализа на тази страна (т.е. от 2005 г. до 2008 г.). Ако антидъмпинговите мита бъдат отменени, пазарът на Съюза ще стане дори по-привлекателен и поради това обемът вероятно ще се увеличи.
3.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените в КНР
(143)
Отговорите на въпросниците за представителната извадка, получени от 58 китайски съдействащи дружества, показват, че експортните цени за големи пазари на трети държави са по-ниски от цените, които те са постигнали на вътрешния пазар. Тези данни обаче не можеха да бъдат потвърдени и поради това анализът не беше продължен.
(144)
Освен това нивото на експортните цени за трети държави, сравнени с нормалната стойност в Бразилия, показа, че тези експортни цени са като цяло значително по-ниски. Но отново поради причините, обяснени в съображение 140, тези данни не можеха да бъдат потвърдени и поради това анализът не беше продължен.
(145)
В заключение, наличните данни показаха вероятност за продължаване на дъмпинга.
3.5. Неизползван капацитет и стокови наличности
(146)
Всички китайски дружества в представителната извадка работят по системата производство по поръчка и поради това стоковите им наличности са съставени от готови стоки, на които предстои да бъдат изпратени. Системата за производство по поръчка се използва, защото секторът за производство на обувки следва да се приспособява към новите модни тенденции всеки сезон въз основа на поръчките от клиенти и не може да продава от стоковите наличности. Поради това, тъй като дружествата не разполагаха с реални стокови наличности, този елемент не може да се счита за съдържателен показател за анализ на вероятността за продължаване на дъмпинга.
(147)
Разследването установи, че неизползваният капацитет на всички 58 китайски дружества възлиза на около 9 % от общия им капацитет за производство на обувки. Това количество съответства на 14,5 милиона чифта за 58-те съдействащи дружества или около 65 милиона чифта за всички производители износители. Последната цифра представлява около 10 % от общото потребление на Съюза (както е посочено в таблица 3).
(148)
Беше направен анализ на вероятното използване на този свободен капацитет. Като се имат предвид горепосочените разлики в ценовите нива в Съюза, на китайския вътрешен пазар и в трети държави, вероятно е китайските дружества да имат стимул да използват свободния капацитет за износ в Съюза. Друг фактор, който прави пазара на Съюза привлекателен за китайските износители, е размерът му.
(149)
Освен това следва да се отбележи, че съществуващите производствени линии могат да бъдат използвани за производство на други видове обувки като STAF и обувки с горна част от текстилни материали, както и за разглеждания продукт. Дружествата, включени в представителната извадка, и другите съдействащи дружества в Китай, произвеждат големи количества обувки, които не са разглеждания продукт. Настоящото разделение между производството на разглеждания продукт и други обувки зависи от изискванията на клиентите и политиките за поръчки и доставки на вносителите на Съюза. Ако обаче мерките бъдат отменени, вносителите на Съюза със сигурност ще направят преоценка на политиките си за доставки и може да поръчват по-голяма част от разглеждания продукт от китайски производители. Това може да доведе до увеличаване на количествата от разглеждания продукт, които се изнасят в Съюза.
3.6. Практики за заобикаляне на мерките и усвояване
(150)
Както е установено с Регламент (ЕО) № 388/2008, действащите мерки, включващи КНР, бяха заобикаляни чрез доставки през Административен район със специален статут Макао. Вследствие обхватът на мерките беше разширен до доставки от разглеждания продукт, комплектовани във и транзитно прехвърлени през Административен район със специален статут Макао. Тези практики за заобикаляне на мерките показват колко привлекателен е пазарът на Съюза за китайските производители износители.
3.7. Заключение
(151)
Разследването показа, че ако мерките бъдат отменени ще има вероятност за продължаване на дъмпинга. Това заключение се основава на привлекателността на пазара на Съюза по отношение на обема, както и на сравнение на цените между пазарите на Съюза, Китай и трети държави.
(152)
Освен това няколко фактора, сред които сравнителните нива на цените, наличността на свободен капацитет, заобикаляне на мерките и способността да се премине от производството на други обувки към разглеждания продукт, предоставят доказателства за вероятното увеличение на внасяните количества, ако мерките бъдат отменени. От друга страна, други фактори като световната икономическа криза и тенденцията за прехвърляне на производството в други държави неизбежно ще намали до известна степен внасяните количества. Тези фактори са анализирани по-подробно в раздел 5 (Събития след РПП) по-долу.
(153)
Беше заключено, че вносът от КНР ще продължи да навлиза на пазара на Съюза в големи количества и че тези количества ще се продават на ниски, дъмпингови цени, така че съществува вероятност за продължаване на дъмпинга, ако се допусне мерките да бъдат прекратени.
4. РАЗВИТИЕ НА ВНОСА ОТ ВИЕТНАМ, В СЛУЧАЙ ЧЕ МЕРКИТЕ БЪДАТ ОТМЕНЕНИ
4.1. Общи положения
(154)
Вероятното развитие на вноса от Виетнам беше анализирано по отношение на очакваните цени и обем.
(155)
Като отправна точка бяха установени цените за РПП. Имаше налични данни от попълнените въпросници за представителната извадка (получени от 51 съдействащи виетнамски производители износители), в които се съдържаха продажните цени за вътрешния пазар и експортните цени за пазара на Съюза и за пазарите на трети държави. Тази информация беше използвана, тъй като беше счетена за най-добрия източник на информация за цените, наличен за разглеждания продукт, за целите на сравняване на ценови показатели за различни пазари. Тези данни бяха счетени за представителни, тъй като обхващат 82 % от вноса на пазара на Съюза. На продажните цени на Съюза, включени в отговорите на въпросниците за представителната извадка, беше направена кръстосана проверка със статистическата информация на разположение на Комисията (данни по Тарик). При все това, не беше възможно статистическата информация да се използва за сравняване на цените, тъй като не обхваща продажбите на вътрешния пазар на Виетнам и износа за трети държави.
(156)
Макар че данните, основани на Евростат, представляваха друг надежден източник, те не даваха възможност за сравняване на цени на различни пазари, както вече беше обяснено в съображение 67.
(157)
Цените за пазара на Съюза бяха получени от данните от включените в представителната извадка производители от Съюза. Разследването установи, че тези средни цени са от сравним вид с цените на внасяните обувки, защото:
-
засягаха сходните продукти,
-
бяха на същото ниво на търговия,
-
бяха сравними по отношение на термините Incoterms,
-
засягаха сравними количества.
4.2. Връзка между цените в Съюза и Виетнам
(158)
Отговорите на въпросниците за представителната извадка показаха, че цените на виетнамския вътрешен пазар, установени въз основа на собствените данни на износителите, са по-ниски от цените на пазара на Съюза. Следва обаче да се отбележи, че не беше възможно потвърждаване на данните от дружествата, които не бяха включени в представителната извадка (включително данни, свързани с продажби на вътрешния пазар). Поради това не беше възможно извършването на подробен анализ на цените на вътрешния пазар на Виетнам. Освен това, както и в случая с КНР, това не беше счетено за необходимо, като се има предвид цялостното заключение за продължаване на дъмпинга.
4.3. Връзка между експортните цени за трети държави и ценовото ниво в Съюза
(159)
Според данните от статистическата служба на Виетнам и митническата служба на Виетнам (календарна година 2008) около 50 % от износа на виетнамски обувки е направен за пазара на Съюза. Освен това информацията, получена от изготвянето на представителната извадка, показва, че по време на РПП съдействащите вносители също така са продавали много големи количества на пазари на трети държави.
(160)
Отговорите на въпросниците за представителната извадка демонстрираха, че цените, постигнати от виетнамските съдействащи дружества на големи пазари на трети държави, са по-ниски от преобладаващите цени на пазара на Съюза. Това показа, че виетнамските производители биха могли да изнасят по-големи количества за Съюза.
4.4. Връзка между експортните цени за трети държави и цените във Виетнам
(161)
Като се има предвид ниският обем на продажби, направен от производителите износители на вътрешния пазар във Виетнам, не може да се направи съдържателно заключение по отношение на това сравнение.
4.5. Неизползван капацитет и стокови наличности
(162)
Всички виетнамски дружества в представителната извадка работят по системата производство по поръчка и поради това единствените им стокови наличности са от готови стоки, на които предстои да бъдат изпратени. Системата за производство по поръчка се използва, защото секторът за производство на обувки следва да се приспособява към новите модни тенденции всеки сезон въз основа на поръчките от клиенти и не може да продава от стоковите наличности. Поради това се счита, че в този случай стоковите наличности не са особено съществен показател.
(163)
Разследването установи, че неизползваният капацитет на всички 51 съдействащи виетнамски дружества възлиза на около 17 % от общия им капацитет за производство на обувки. Това количество съответства на 34 милиона чифта за 51-те съдействащи дружества или около 42 милиона чифта за всички производители износители. Последната цифра представлява около 6 % от общото потребление на Съюза (както е посочено в таблица 3).
(164)
Беше направен анализ на вероятното използване на този свободен капацитет. Като се имат предвид горепосочените разлики в ценовите нива в Съюза и на пазари на трети държави, има вероятност виетнамските дружества да имат стимул да използват свободния капацитет за износ в Съюза. Това заключение е подкрепено от привлекателността на пазара на Съюза по отношение на размера му.
(165)
Освен това следва да се отбележи, че съществуващите производствени линии могат да бъдат използвани за производство на други видове обувки като STAF и обувки с горна част от текстилни материали, както и за разглеждания продукт. Дружествата, включени в представителната извадка, и другите съдействащи дружества във Виетнам, произвеждат големи количества обувки, които не са разглеждания продукт. Настоящото разделение между производството на разглеждания продукт и други обувки зависи от изискванията на клиентите и политиките за поръчки и доставки на вносителите на Съюза. Ако обаче мерките бъдат отменени, вносителите на Съюза ще направят преоценка на политиките си за доставки и може да поръчват по-голяма част от разглеждания продукт от виетнамски производители. Това може да доведе до увеличаване на количествата от разглеждания продукт, които се изнасят в Съюза.
4.6. Заключение
(166)
Освен продължаването на дъмпинга на високи нива, разследването показа, че ако мерките бъдат отменени, съществува вероятност за продължаване на дъмпинга. Това заключение се основава на привлекателността на пазара на Съюза по отношение на размера му.
(167)
Освен това, няколко фактора, сред които сравнителните нива на цените, наличността на свободен капацитет и способността да се премине от производството на други обувки към разглеждания продукт, предоставят доказателства за увеличение на внасяните количествата, ако мерките бъдат отменени. От друга страна, други фактори като световната икономическа криза и тенденцията за прехвърляне на производството в други държави неизбежно ще намали до известна степен внасяните количества. Тези фактори са анализирани по-подробно в раздел 5 (събития след РПП) по-долу.
(168)
Беше заключено, че вносът от Виетнам ще продължи да навлиза на пазара на Съюза в големи количества и че тези количества ще се продават на ниски, дъмпингови цени, така че съществува вероятност за продължаване на дъмпинга, ако се допусне мерките да бъдат прекратени.
5. СЪБИТИЯ СЛЕД РПП
(169)
Въздействието на събитията след РПП по отношение на КНР и Виетнам също бяха анализирани, защото бяха счетени за достатъчно значителни, за да окажат въздействие върху обема на разглеждания продукт, произвеждан в засегнатите държави и изнасян на пазара на Съюза, както и на цените му.
5.1. Световната икономическа криза
(170)
Кризата започна през втората половина на 2008 г. (т.е. след края на РПП). Някои страни заявиха, че тя ще окаже въздействие върху производството и износа (включително износа за Съюза) на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави поради намаляващото търсене на обувки на световния пазар и на пазара на Съюза.
5.2. Развитие на обема и цените на вноса след РПП
(171)
Още в самото начало следва да се отбележи, че твърденията, направени от страните по отношение на вероятното въздействие на събитията след РПП върху обема на износ от засегнатите държави и потреблението в Съюза, са противоречиви. Някои заинтересовани страни прогнозираха, че износът от засегнатите държави би могъл да спадне с до 25-30 % през 2009 г. в сравнение със стойностите от РПП. Други заинтересовани страни очакваха вносът да остане стабилен. Статистиката на Евростат, налична за първата половина на 2009 г., наистина показва спад от 25 % в обема на вноса от Китай и спад с 28 % в обема на вноса от Виетнам. По отношение на цените, статистиката на Евростат показва увеличение с 34 % за вноса на разглеждания продукт от Китай и увеличение с 26 % за вноса на разглеждания продукт от Виетнам. При все това, като се вземат предвид причините, посочени в съображение 67 по-горе, тези тенденции не могат да бъда счетени за представителни.
5.3. Пренасочване на доставките за внос в Съюза от КНР и Виетнам към други държави
(172)
Някои страни заявиха, че износът на разглеждания продукт с произход от засегнатите държави ще спадне поради пренасочване на доставките от КНР и Виетнам към други държави като Индонезия, Камбоджа и Индия. Беше заявено, че процесът е започнал с налагането на мерките през април 2006 г. и ще продължи, ако мерките бъдат наложени отново след настоящото преразглеждане. Бяха посочени и други причини за подобно пренасочване, най-вече повишаването на производствените разходи. За Китай беше изказано твърдението, че причините са повишаването на разходите за труд, енергия и местните разходи за материали, както и законодателството, свързано с труда и екологията. Като възможна причина за пренасочването към други държави беше посочена и повишената стойност на RMB. За Виетнам беше изказано твърдението, че е налице пренасочване на доставките към други държави поради повишаващите се разходи за труд заедно със загубата на отстъпката от 3,5 % от ОСП от мита върху вноса за Съюза. Освен това беше заявено, че пренасочването на доставките от Китай и Виетнам е станало привлекателно поради подобрената конкурентоспособност в сектора на производството на обувки в държавите, които са новият източник на доставки. Също така беше заявено, че пренасочването е било улеснено от факта, че много производители в засегнатите държави са собственост на или се контролират от дружества в други части на Югоизточна Азия, като Тайван или Хонконг, и поради това че доставките на обувки за пазара на Съюза се контролират от големи вносители на Съюза, които са в състояние лесно да променят източниците си на доставка, когато е необходимо.
(173)
По отношение на КНР, макар и да беше очевидно, че някои износители са преместили част от производството си и могат да продължат да го преместват, за да намалят разходите си, преместването понякога е в други части на КНР (за сметка на крайбрежните провинции, които формират традиционната база за производство на обувки). Подобно преместване само по себе си не би довело до намаляване на производството и износа от КНР.
(174)
По отношение на Виетнам, не се счита за вероятно, че увеличението в митото с 3,5 % вследствие от делението на ОСП е от мащаб, който би предизвикал значително преместване на производството. Макар да не може да бъде изключено, че това деление може да окаже известно въздействие върху обема на износа от Виетнам, не е много вероятно то да засегне значително решенията за източника на доставка на големите вносители в Съюза. Припомня се, че въпреки налагането на антидъмпингови мита, много по-високи от 3,5 %, и Виетнам, и Китай запазват високи нива на внос в Съюза.
(175)
Поради това се счита, че всяко преместване на производство не би било от такъв мащаб, който драстично да промени решенията за източника на доставка на вносителите.
(176)
По отношение на вноса от други държави в Съюза, беше установено, че след налагането на антидъмпинговите мерки, вносът от някои азиатски държави се е увеличил. Това обаче не променя факта, че разглежданият продукт е продължил да се внася от двете разследвани държави в Съюза в значителни количества и на дъмпингови цени.
5.4. Развитие на потреблението на вътрешния пазар в Китай
(177)
Някои страни заявиха, че износът от КНР ще спадне поради увеличаването на потреблението на вътрешния пазар в Китай, насърчавано от политиките на китайските органи. Никоя от страните обаче не представи доказателства, които да позволят оценка на очаквания ръст в потреблението - тази оценка се затруднява още повече поради икономическата криза.
(178)
Макар да не е необосновано да се приеме, че икономическият ръст на Китай напоследък ще доведе до, най-малко в средносрочен план, увеличаване на потреблението на обувки на вътрешния пазар, не бяха представени данни, които да докажат, че този ръст би довел до (по-нататъшно) намаляване на износа за Съюза.
5.5. Заключение
(179)
Икономическата криза предизвиква намаляване на вноса в Съюза от засегнатите държави. При все това, не е необосновано да се приеме, че на определен етап ще последва възстановяване, което от своя страна ще доведе до по-висок обем на продажбите. Дори ако през 2009 г.бъдат постигнати най-високите прогнози от 25-30 %, като цяло обемът на внос от КНР би достигнал над 80 милиона чифта и би постигнал пазарен дял в Съюза от над 10 %, а обемът на внос от Виетнам би достигнал около 48 милиона чифта и би постигнал пазарен дял в Съюза от около 7 %.
(180)
По отношение на пренасочването на доставките за внос в Съюза, беше установено, че наблюдаваното преместване на производството към днешна дата не е оказало определящо въздействие и че няма данни, че в близко бъдеще би имало голяма промяна в наблюдаваните досега тенденции.
(181)
Износът от засегнатите държави за Съюза продължи да се извършва на дъмпингови цени през РПП. С оглед на икономическата криза и (очакваното) свиване на търсенето, както и в отсъствието на информация относно цените на вноса след края на РПП, която да посочва противното, не изглежда необосновано да се прогнозира, че износът ще продължи да се осъществява на дъмпингови цени.
(182)
С оглед на горепосочените заключения относно събитията през РПП и след края на РПП, се заключва, че съществува вероятност за продължаване на дъмпинга.
Г. КОМЕНТАРИ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ СЛЕД ОПОВЕСТЯВАНЕТО
(183)
След оповестяването на констатациите бяха получени редица коментари. Независимо от това нито един от тях не беше от естество да промени заключенията. Основните изтъкнати доводи бяха следните:
1. ИЗБОР НА СТРАНА АНАЛОГ
(184)
Няколко от страните отново изтъкнаха коментарите, направени от тях в хода на разследването по отношение на избора на страна аналог. Те отново изразиха становището, че изборът на Бразилия не е подходящ, inter alia, поради засилената защита посредством тарифи и неавтоматично лицензиране, по-високата степен на икономическо и социално развитие в сравнение с Китай и Виетнам, предполагаемото специализиране в производството на дамски обувки и твърдените дъмпингови практики. Комисията вече прие за сведение посочените доводи и подробно се произнесе по тях при оповестяването и в съображения 68-108 от настоящия Регламент. Анализът ясно показва, че в настоящия случай изборът на Бразилия за страна аналог беше най-целесъобразен.
2. ПРЕДСТАВИТЕЛНОСТ НА ИЗВАДКАТА
(185)
Някои от заинтересованите страни твърдяха, че извадката на износителите е в по-малка степен представителна, отколкото е посочено в съображения 15 и 18, тъй като дъмпинговият марж е изчислен въз основа на 4 месеца от 12-месечния РПП. Припомня се, че това е обичайно използваната от Комисията методика за изчисление в производства по преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, в хода на които следва да се определи дали е налице продължаване на дъмпинга или вероятност той да бъде повторен. Проверката на място потвърди, че 4-те месеца са представителни за пълния период от 12 месеца. Това заключение бе достигнато посредством съпоставянето на разходите и цените в данните, предоставени за 4-те месеца, с останалите 8 месеца. Освен това избраните 4 месеца са последните месеци от всяко тримесечие и поради това са равномерно разпределени в рамките на 12-месечния период. Поради това Комисията не е съгласна, че приложеният метод ограничава представителността на извадката.
3. КЛАСИФИКАЦИЯ НА ПРОДУКТА И СРАВНИМОСТ
(186)
Някои заинтересовани страни твърдяха, че, както се посочва в съображение 59, като е коригирала допуснатите от съдействащите износители грешки в ПКН, Комисията е променила методологията, използвана в първоначалния случай. Това твърдение е необосновано. Комисията коригира допуснатите от някои износители грешки в ПКН класификация, именно за да използва възприетата в предишния случай система ПКН.
(187)
Някои заинтересовани страни твърдяха, че е налице недостатъчна степен на пряко съответствие на ПКН и че методът, при който се прибягва до сходни ПКН, е опорочен. Това твърдение не може да бъде прието. Тази система беше приложена още при първоначалното разследване. В изпратените на страните в настоящото разследване конкретни актове за оповестяване, Комисията приложи таблици за съответствията, в които беше обяснено използването на всеки сходен ПКН. Използването на много сходни ПКН гарантира, че бразилските модели и моделите, продавани от страните износители, се сравняват по справедлив начин. Освен това, при необходимост нормалните стойности, които следват от сходните ПКН, бяха коригирани по подходящ начин. Също така нито една страна не направи коментар за евентуална неточност на използван най-сходен ПКН.
4. ИЗЧИСЛЯВАНЕ НА ДЪМПИНГА
(188)
Някои страни изтъкнаха, че изчисляването на дъмпинга, при което се използва Индонезия като страна аналог е опорочено, тъй като използваните данни не са били нито проверени, нито коригирани по подходящ начин. Комисията разгледа представените от индонезийски дружества данни, чието използване беше предложено от няколко страни. Тъй като не бяха поискани корекции, Комисията не счете за необходимо да прилага такива. Във всички случаи се припомня, че в този конкретен случай Индонезия беше използвана само за целите на кръстосаната проверка на констатациите, направени въз основа на Бразилия.
5. ВЕРОЯТНОСТ ОТ ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ДЪМПИНГА
(189)
Няколко страни изтъкнаха, че намаляването на обема на вноса от Китай и Виетнам между 2005 и 2008 г. (което продължи след РП) и нарастването на цените на внесените продукти през същия период сочи, че няма вероятност от продължаване на вредоносния дъмпинг. Припомня се, че вносът от Китай и Виетнам има над 28 % пазарен дял в Съюза през РПП, който е твърде значителен. Отбелязва се, че в абсолютно изражение обемът на вноса от Китай и Виетнам е бил по-висок през РПП отколкото през ПРП, за който вече беше установен вредоносен дъмпинг. Освен това анализът на проверените данни за износителите от извадката показа, че от 2006 г. насам цените са се понижили.
(190)
Някои заинтересовани страни твърдяха, че производствените разходи в Китай и Виетнам са се повишили, като по този начин заплахата за конкуренцията от страна на тези дружества е намаляла. Комисията застъпва становището, че тъй като Китай и Виетнам нямат пазарна икономика, повишаването на разходите не води непременно до загуба на конкурентоспособност на световния пазар. Разследването показа, че и двете страни продължават да имат големи пазарни дялове на пазара на Съюза и поради това да представляват заплаха.
(191)
Някои страни посочиха, че докато Съюза прие, че след РПП вносът е намалял поради икономическата криза, това не беше възприето като решаващ елемент за вероятността от повтарянето на дъмпинга. Както бе обяснено в съображения 179-180, това не бе възприето като решаващ елемент, тъй като обемът на вноса след РПП продължава да е твърде висок и има голям дял на пазара на Съюза на дъмпингови цени. Това безспорно са показатели, че е много вероятно дъмпинга да продължи в бъдеще в значителен обем.
(192)
Някои от страните оспориха привлекателността на пазара на Съюза и изтъкнаха, че други целеви пазари, по-специално САЩ и отчасти Русия, представляват поне същия интерес за китайските и виетнамските износители. Освен това беше посочено, че изявленията на една страна относно очаквания значителен ръст на китайския пазар сам по себе си не са били надлежно взети под внимание. Комисията разгледа този въпрос и установи, че пазарът на Съюза продължава да е един от най-привлекателните пазари за китайските износители. Ако антидъмпинговите мита бъдат отменени, пазарът на Съюза ще стане дори по-привлекателен и поради това обемът вероятно ще се увеличи. По отношение на очакваното нарастване на потреблението в Китай, Комисията разгледа представените от тази страна доказателства, но счете че те не са достатъчни, за да доведат до промяна в заключенията. Дори ако може да се очаква такова нарастване, не са налице подкрепени с доказателства данни, че нарастването ще е в такъв мащаб, че да доведе до значително понижаване на износа. По посочените съображения, този довод следваше да бъде отхвърлен.
Д. ОПРЕДЕЛЕНИЕ НА ПРОИЗВОДСТВО НА СЪЮЗА
1. ПРОИЗВОДСТВО И СЪСТОЯНИЕ НА СЪЮЗА
(193)
Искането за преразглеждане беше подадено от СЕС от името на производители от Съюза, представляващи над 25 % от производството на Съюза за разглеждания продукт по време на РПП.
(194)
Една заинтересована страна заяви, че някои от членовете на СЕС, за които се предполага, че са подкрепили жалбата, сами са започнали да внасят голям обем от засегнатите държави. Също така беше заявено, че в Съюза вече не се извършва значително „действително“ производство. Във връзка с това не бяха представени доказателства в подкрепа на твърдението.
(195)
В този контекст бяха използвани цялата налична информация, включително информацията, предоставена в жалбата, данни, събрани от производителите от Съюза и националните асоциации преди и след започването на разследването, както и обща статистика за производството, за да се установи общото производство на Съюза и в помощ на разследването. Разследването разкри, че никой от производителите от Съюза, подали жалба, не следва да бъде изключен от определението за производство на Съюза, защото въз основа на информацията, получена чрез жалбоподателя, за никой от тях не беше установено да е свързан с производители износители в засегнатите държави и вносът от засегнатите държави, а ако е имало такъв, е бил минимален. За всяко разглеждано дружество този внос представлява най-много 25 % от производството му в Съюза.
(196)
Както беше посочено в съображение 23 и следващите го, беше установено, че едно от дружествата, включени в представителната извадка за производството на Съюза, е преустановило производството си в Съюза в разглеждания период. Беше разгледано дали това дружество следва да бъде изключено от определението за производство на Съюза. Тежестта на това дружество обаче беше минимална по отношение на цялото производство, както и по отношение на останалата част от представителната извадка (7). Поради това, дори ако това дружество беше изключено, не би имало промяна в цялостната картина по отношение на състоянието.
(197)
Като цяло разследването показа, че в Съюза продължава да има значително производство на обувки от естествена кожа, установено в няколко държави-членки, в които са заети около 262 000 души. Секторът за производство на обувки се състои от около 18 000 МСП, разположени предимно в седем европейски държави и съсредоточени в три основни държави производители.
(198)
Разследването обаче установи, че две дружества, принадлежащи към една и съща група, са свързани с производители износители в КНР и че самата група също е внасяла значителни количества от разглеждания продукт, включително от свързаните с нея производители в КНР. Поради това, тези дружества бяха изключени от понятието за производство на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
(199)
Въз основа на горепосоченото беше установено, че цялото производство на производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент е 366 милиона чифта по време на РПП.
(200)
Като се има предвид, че производителите от Съюза, подкрепящи искането, осъществяват над 25 % от общото производство и в отсъствието на опозиция от същия или по-голям мащаб, се заключва, че искането се подкрепя от основна част от производството на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент.
2. РАЗВИТИЕ НА СТРУКТУРИТЕ НА ПРОИЗВОДСТВО НА СЪЮЗА
(201)
Данните от настоящия случай се отнасят за разширения съюз от 27 държави-членки, а не на 25-те държави, разгледани в първоначалния случай. Румъния, която се присъедини към Съюза през 2007 г., е значителен производител. Важна част от продукцията ѝ обаче е преобразуването на суровина срещу такса за услуга („производство на ишлеме“) за други дружества в Съюза. Поради това въздействието на действителното румънско производство върху цялото производство на Съюза и други показатели са ограничени. Същото ограничено въздействие може да се приложи и за България. Поради това разширяването не оказа значително въздействие в това отношение.
(202)
Секторът за производство на обувки в Съюза се характеризира с мрежи от микро (с по-малко от десет служители) и малки предприятия. Дружествата с над 500 служители са изключение и в тях е заета ограничена част от цялата работна сила в сектора. Микро и малките предприятия разполагат с предимството на повишена гъвкавост и приспособимост към промените в търсенето на пазара, но от друга страна са по-уязвими финансово спрямо международната конкуренция и от икономическия спад.
(203)
В сравнение с положението, установено в първоначалното разследване, структурите на производство са се променили по много начини. Под натиска на международната конкуренция, много производители изчезнаха, някои напълно, а други станаха дистрибутори на продукция от азиатски и по-близки държави (Босна, Хърватия, Мароко, Тунис, Сърбия). Други решиха да преместят части от производствения процес в рамките на Съюза (Румъния, Унгария, Полша).
(204)
Като част от процеса за промяна на бизнес модела, много стопански субекти също така обединиха производствените си съоръжения чрез интегриране в клъстери, основани чрез гъвкави договори за подизпълнение с други производители. Чрез тази система водещо дружество предоставя дизайна и суровината (която остава собственост на водещото дружество) и прехвърля в близките географски райони производството (или един или повече етапи от производството, като зашиване) в различни специализирани микро дружества, като им дава редовна сезонна дейност чрез договорени количества. В края на процеса водещото дружество плаща такса за извършената от подизпълнителите работа.
(205)
Част от производството също така претърпя промяна в бизнес модела, която се характеризира с преместване на производството към сегмента за висококачествени стоки, насочен към продукти с по-висока стойност. По този начин някои от най-големите производители от Съюза откриха нови възможности, като създадоха собствена марка. Когато е възможно, някои от производителите използват предприятия на франчайзинг само за една марка, други са успели да придобият части от независими предприятия за своята марка.
(206)
Много дружества в тази група освен това са променили дистрибуторската си политика в полза на продажбите на търговци на дребно (или дори собствена продажба на дребно) вместо да продават на търговци на едро. Като цяло тези промени показват сектор, в който съвместно съществуват различни бизнес модели.
(207)
Горепосочените промени към клъстерно производство, сегмент на по-висококачествени продукти и промени в дистрибуторската политика позволиха по-голяма гъвкавост и ефективност чрез обединяване на ресурси, за да използват икономии от мащаба. Това увеличи и способността им да получават необходимите финансови средства от банковата система.
(208)
Тези развития показват сектор, в който съвместно съществуват различни бизнес модели. Голяма част от производството все още е на много ранен етап от промяната на бизнес модела и е нужно още време за завършване на процеса. Втората група, която промени бизнес модела си, се увеличи значително през разглеждания период, но въпреки това не успя напълно да се възползва от намалението в броя на производителите на пазара, както би се очаквало при други условия.
Е. СЪСТОЯНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
1. ПОТРЕБЛЕНИЕ НА ПАЗАРА НА СЪЮЗА
Таблица 3
Потребление на пазара на Съюза
2006 г.
2007 г.
РПП
Потребление (в хил. чифта)
724 553
690 285
674 826
Индекс: 2006 г. = 100
100
95
93
(209)
Очевидното потребление е намаляло със 7 % през разглеждания период, т.е. от 725 милиона чифта през 2006 г. на 675 милиона чифта по време на РПП.
(210)
Намаляването на потреблението следва да се разглежда заедно с паралелното повишаване на потреблението на други видове обувки извън обхвата на продукта (например от текстилни материали, гума и пластмаса). За сравнение, потреблението на обувки от текстилни материали, гума и пластмаса се е увеличило с 23 % в същия период. Това изглежда сочи известна степен на заместване между двете продуктови категории, свързано и с модните тенденции (навлизане на обувки със смесена изработка от синтетични материали и естествена кожа, или обувки от синтетични материали, наподобяващи естествена кожа). Като се има предвид обаче, че повишаването на потреблението на другите видове обувки е далеч по-високо (23 %) от намаляването на потреблението на обувки от естествена кожа (7 %), не може да се заключи, че текстилните и други материали са заместили обувките от естествена кожа до повече от ограничена степен. Освен това средната вносна цена на другите видове обувки е на половина по-малка от цената на обувките от естествена кожа и тази разлика в цената показва ясно, че ако съществуваше голяма взаимозаменяемост между двата вида, далеч по-скъпият сегмент на обувки от естествена кожа щеше да бъде заличен. Напротив, публично достъпно проучване на пазара (8) подчертава, че обувките от естествена кожа ще продължат да имат силна позиция на пазара. Всъщност изглежда, че сега потребителите купуват почти толкова обувки от естествена кожа колкото преди, но освен това купуват значително повече обувки от текстилни и синтетични материали.
2. НАСТОЯЩ ВНОС ОТ ЗАСЕГНАТИТЕ ДЪРЖАВИ
2.1. Обем на вноса и пазарен дял на разглеждания внос през РПП
Таблица 4
Общ обем на вноса от разследваните държави
ПРП
2005 г.
2006 г.
2007 г. (9)
РПП (9)
КНР (хил. чифта)
63 403
183 568
157 560
123 016
125 052
Индекс 2006 г.
100
78
79
Индекс: ПРП = 100
100
292
251
195
198
Пазарни дялове
8,8 %
22,9 %
21,6 %
17,8 %
18,5 %
Виетнам (хил. чифта)
102 625
100 619
79 427
62 503
68 852
Индекс 2006 г.
100
79
87
Индекс: ПРП = 100
100
98
77
61
67
Пазарни дялове
14,2 %
12,6 %
11,0 %
9,1 %
10,2 %
(211)
Общият внос от Китай е спаднал от 157 на 125 млн. чифта по време на разглеждания период, или от 21,6 % на 18,5 % на пазара на Съюза.
(212)
Както е показано по-горе обаче, в сравнение с ПРП след края на системата за квоти (1 януари 2005 г.) вносът от Китай се е увеличил значително въз основа на ниските цени на вноса. Нивото на вноса е намаляло след налагането на мерките, като през 2007 г. и през РПП се е стабилизирало на над 120 милиона чифта - почти два пъти повече от обема на вноса по време на ПРП.
(213)
Освен това, следва да се подчертае, че разследването за заобикаляне на мерките установи, че китайските дъмпингови продукти избягват митата и излагат на риск коригиращия ефект на мерките, като заобикалят горепосочените мерки през Макао по смисъла на член 13 от основния регламент. Това показва, че пазарът на Съюза продължава да е много важен за китайските производители износители.
(214)
Вносът от Виетнам е спаднал през разглеждания период от 79 на 69 милиона чифта. Въпреки този спад от над 13 % в сравнение с ПРП, нивото на внос остава значително и пазарният дял е общо взето стабилен около 10 % по време на РПП.
(215)
Общият внос от Китай и Виетнам възлиза на 237 милиона чифта през 2006 г., 185 милиона чифта през 2007 г. и 194 милиона чифта през РПП. Макар да има намаляване на обема през разглеждания период, нивото на внос все още е по-високо от нивото, довело да налагането на мерките (166 милиона). Съвместният пазарен дял на Китай и Виетнам е спаднал от 32,7 % на 28,7 % през периода, но и в този случай пазарният дял през РПП е значително по-висок от този през ПРП, който беше 23 %.
2.2. Кумулативна оценка на въздействието от разглеждания дъмпингов внос
(216)
Комисията разглежда дали въздействието от дъмпинговия внос от засегнатите държави следва да се разглежда кумулативно въз основа на критериите, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. В този член е предвидено, че въздействието на вноса от две или повече държави, които едновременно са предмет на антидъмпингови разследвания, следва да се оценява кумулативно, само ако е определено, че a) установеният дъмпингов марж във връзка с вноса от всяка от държавите е над прага de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от основния регламент, и обемът на вноса от всяка държава не е незначителен и б) кумулативната оценка на въздействието от вноса е уместна с оглед на условията за конкуренция между внасяните продукти и условията за конкуренция между внасяните продукти и сходния продукт на Съюза.
(217)
В това отношение първо беше установено, че дъмпинговият марж, определен за всяка от засегнатите държави, е по-висок от de minimis. Освен това обемът на дъмпинговия внос от всяка от държавите не е незначителен по смисъла на член 5, параграф 7 от основния регламент. В действителност, обемът на вноса за КНР и Виетнам представляваше съответно 18 % и 10 % от потреблението на Съюза по време на РПП.
(218)
Разследването също така показа, че условията за конкуренция както между продуктите на дъмпинговия внос, така и между продуктите на дъмпинговия внос и сходния продукт на Съюза са подобни. Беше установено, че независимо от произхода си, обувките с горна част от естествена кожа, произвеждани/продавани от засегнатите държави, и обувките, произвеждани/продавани от производството на Съюза, се конкурират, тъй като са сходни по отношение на основните си характеристики, взаимозаменяеми от гледна точка на потребителя и разпространявани чрез едни и същи дистрибуторски канали. Разследването също така разкри, че и за двете държави обемът на вноса се е развил паралелно: и двете държави са отбелязали спад във вноса си от около 10-25 % между 2006 г. и РПП. Цените на вноса от тези две държави също са от един и същ порядък. Освен това се установи, че тези цени подбиват цените на производството на Съюза на сравнимо ниво на търговията.
(219)
Въз основа на това беше заключено, че всички условия за кумулация са изпълнени и че съответно въздействието на дъмпинговия внос с произход от засегнатите държави следва да се оценява съвместно за целите на анализа на вредата.
2.3. Динамика на цените и ценово развитие на вноса на разглеждания продукт
Таблица 5
Динамика на цените от разследваните държави
2006 г.
2007 г.
РПП
КНР EUR/чифт
8,4
8,4
8,5
Индекс: 2006 г. = 100
100
99
103
Виетнам EUR/чифт
10,2
9,7
9,5
Индекс: 2006 г. = 100
100
96
94
Източник: Евростат.
(220)
Средните цени на вноса от Китай през разглеждания период са се запазили сравнително стабилни на около 8,4 EUR за чифт. Това е приблизително с 20 % по-високо от нивото на цената през ПРП (7,2 EUR). Средните цени на вноса от Виетнам са се понижили по време на разглеждания период и през РПП са близо до нивото от 9,2 EUR, което се наблюдава през ПРП. Оценката на тенденциите в средните цени обаче не взема предвид промените в продуктовия асортимент, които може да са възникнали през разглеждания период.
2.4. Подбиване на цените
(221)
Подходът за изчисляване на подбиването на цените следва подхода, използван в първоначалното разследване. Цените на вноса, включително антидъмпинговите мита, на включените в представителната извадка производители износители бяха сравнени с цените на производството на Съюза въз основа на среднопретеглените стойности за сравними видове продукти през РПП. Цените на производството на Съюза бяха коригирани към нивото франко завода и сравнени с цената CIF на вноса на границата на Съюза, плюс антидъмпингови мита и митнически задължения. Това сравнение на цените беше направено за сделки на същото ниво на търговия, надлежно коригирано, където е необходимо, и след приспадане на намаления и отстъпки. За обективно сравнение бяха направени корекции, които да отразят разходите, направени в Съюза от вносителите, като разходи за дизайн, подбор на суровини и др., които в противен случай не биха били отразени в цената на вноса. Това беше обосновано, тъй като внасяните обувки се произвеждат по поръчка въз основа на спецификациите (суровини, дизайн), предоставени от самите вносители.
(222)
Въз основа на цените на съдействащите производители износители, установеният марж на подбиване на цените по държава, изразен като процент от цените на производството на Съюза, е както следва:
Таблица 6
Марж на подбиване на цената
Държава
Подбиване на цената
КНР
31,9 %
Golden Step (КНР)
37,1 %
Виетнам
38,9 %
3. ВНОС ОТ ТРЕТИ ДЪРЖАВИ
3.1. Пазарен дял и цени на обема на вноса в РПП
Таблица 7
Обем на вноса от трети държави
Обем
2006 г.
2007 г.
РПП
Индия (млн. чифта)
50
55
56
Индекс: 2006 г. = 100
100
111
112
Пазарен дял
7 %
8 %
8 %
Индонезия (млн. чифта)
20
29
31
Индекс: 2006 г. = 100
100
144
158
Пазарен дял
3 %
4 %
5 %
Бразилия (млн. чифта)
21
22
21
Индекс: 2006 г. = 100
100
102
98
Пазарен дял
3 %
3 %
3 %
Тайланд (млн. чифта)
11
12
12
Индекс: 2006 г. = 100
100
108
107
Пазарен дял
2 %
2 %
2 %
Тунис (млн. чифта)
10
12
12
Индекс: 2006 г. = 100
100
124
130
Пазарен дял
1 %
2 %
2 %
Мароко (млн. чифта)
10
10
10
Индекс: 2006 г. = 100
100
99
98
Пазарен дял
1 %
1 %
1 %
Други - (млн. чифта)
63
67
59
Индекс: 2006 г. = 100
100
107
93
Пазарен дял
9 %
10 %
9 %
Общо (млн. чифта)
185
207
201
Индекс: 2006 г. = 100
100
112
109
Пазарен дял
26 %
30 %
30 %
Таблица 8
Стойности на вноса от трети държави
Стойности
2006 г.
2007 г.
РПП
Индия EUR/чифт
11,34
11,67
11,98
Индекс: 2006 г. = 100
100
103
106
Индонезия EUR/чифт
9,98
10,06
9,67
Индекс: 2006 г. = 100
100
101
97
Бразилия EUR/чифт
15,8
15,78
16,83
Индекс: 2006 г. = 100
100
100
107
Тайланд EUR/чифт
12,56
13,54
13,55
Индекс: 2006 г. = 100
100
108
108
Тунис EUR/чифт
12,76
13,2
13,39
Индекс: 2006 г. = 100
100
103
105
Тунис EUR/чифт
14,6
15,05
14,98
Индекс: 2006 г. = 100
100
103
103
Други EUR/чифт
14,64
14,25
15,26
Индекс: 2006 г. = 100
100
97
104
Други EUR/чифт
13,16
13,07
13,40
Индекс: 2006 г. = 100
100
99
102
(223)
Както се вижда по-горе, общият внос от трети държави се е увеличил в абсолютно изражение през разглеждания период. Целият внос се е увеличил от 185 млн. чифта през 2006 г. на 201 млн. чифта през РПП, а пазарният дял се е увеличил от 26 % на 30 % през РПП.
(224)
Цените от трети държави обаче са средно с 34 % по-високи от цените на Китай и 28 % по-високи от цените на Виетнам.
Ж. ИКОНОМИЧЕСКО СЪСТОЯНИЕ НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА СЪЮЗА
1. ПРЕДВАРИТЕЛНИ ЗАБЕЛЕЖКИ
(225)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент Комисията анализира всички икономически фактори и показатели, които имат отношение към състоянието на производството на Съюза.
(226)
Както беше обяснено по-горе, като се има предвид особеността на сектора и големия брой производители от Съюза, подали жалби, следваше да бъдат използвани разпоредбите относно изготвянето на представителни извадки. За целта на анализа на вредата, показателите за вреда бяха установени на следните две нива:
-
макроикономическите елементи (производство, капацитет, обем на продажби, пазарен дял, заетост, производителност, ръст, размер на дъмпинговия марж и възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг) бяха оценени на нивото на цялото производство на Съюза въз основа на информацията, събрана от националните асоциации на производителите от Съюза и отделните дружества. На тези фактори беше направена кръстосана проверка, където беше възможно, с цялата информация, предоставена от съответните статистически служби;
-
анализът на микроикономическите елементи (стокови наличности, продажни цени, паричен поток, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали, инвестициии възнаграждения) беше извършен за отделните дружества, т.е. на нивото на онези производители от Съюза, които бяха включени в представителната извадка.
2. МАКРОИКОНОМИЧЕСКИ ПОКАЗАТЕЛИ
2.1. Продукция, производствен капацитет и използване на капацитета
Таблица 9
Производствен капацитет и използване на капацитета
2006 г.
2007 г.
РПП
Производство (хил. чифта)
390 314
383 692
365 638
Индекс: 2006 г. = 100
100
98
94
Капацитет (хил. чифта)
551 844
571 663
564 091
Индекс: 2006 г. = 100
100
104
102
Използване на капацитета
71 %
68 %
66 %
Индекс: 2006 г. = 100
100
95
92
Източник: Данни, свързани с ЕС27: Продком, потвърдено от данни от отделните производители, както и от асоциациите на производителите. Забележка: както беше обяснено по-горе в съображение 23, разследването разкри, че продукцията на производителите от Съюза, включени в представителната извадка, е с между 18-21 % по-ниска през разглеждания период в сравнение с първоначално посоченото поради състоянието на един определен производител. Въз основа на информацията в досието нямаше данни, че заключението за този производител би било приложимо за целия сектор. При все това, беше разгледана възможността заключението за по-малкото по обем производство да е валидно за цялото производство на Съюза. С оглед да се провери въздействието на тази възможност, ако се приложи за цялото производство на Съюза, беше направена кръстосана проверка въз основа на допускането за намаление от 20 % на общото производство на Съюза през разглеждания период. Отбелязва се, че разликата между обема на производството на представителната извадка, определен в разследването, и обема, посочен първоначално, остана стабилна през разглеждания период само с минимални колебания. Поради това беше заключено, че цялостната тенденция във факторите на вредата, свързани с настоящото разследване (пазарен дял, производителност и др.) няма да бъдат засегнати.
(227)
Производството е спаднало с 6 % през разглеждания период, като до голяма степен отразява спада в потреблението на обувки от естествена кожа, отбелязано през същия период.
(228)
Някои заинтересовани страни, представляващи вносители и търговци на дребно, заявиха без да представят доказателства, че спадът в производството в Съюза ще следва да се разглежда по-скоро като положителен показател, вместо като знак, че производството на Съюза продължава да понася вреда през разглеждания период. Според тези страни спадът в производството е последица от процес на съзнателно рационализиране на производството на Съюза, чрез който сегментът на по-нискокачествени стоки беше изоставен в полза на сегмента за стоки със средно и високо качество, в които производството на Съюза винаги е било конкурентоспособно.
(229)
В тази връзка обаче следва да се подчертае, както вече беше определено и в първоначалното разследване, че много производители от Съюза изчезнаха, тъй като не бяха в състояние да се конкурират с дъмпинговите стоки - не непременно поради присъща или структурна липса на конкурентоспособност. Поради това твърдението, че спадът в производството на Съюза следва да се разглежда като положителен показател, се отхвърля.
(230)
Една заинтересована страна заяви, че фактът, че използването на капацитета на производството на Съюза се е запазило стабилно, показва, че не е нанесена вреда.
(231)
Както вече беше заключено в първоначалното разследване, действителният капацитет в този сектор до голяма степен зависи от броя на наличните работници, отколкото от техническия капацитет на машините в производствената линия. Поради това капацитетът най-добре се измерва като се оцени нивото на заетостта, както е представено подробно по-долу в раздел 2.3. Във всеки случай противно на твърдението, изказано от страните, разследването показа, че използването на капацитета, когато се оценява от гледна точка на техническия капацитет, е спаднало от 71 % на 66 % през разглеждания период и аргументът, че стабилният процент на използване не е знак за вреда, поради това не може да бъде приет.
2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
Таблица 10
Обем на продажбите и пазарен дял
2006 г.
2007 г.
РПП
Продажби (в хил. чифта)
302 784
298 116
279 865
Индекс: 2006 г. = 100
100
98
92
Пазарен дял
41,8 %
43,2 %
41,5 %
Индекс: 2006 г. = 100
100
103
99
(232)
През разглеждания период продажбите на производството на Съюза намаляха в абсолютно изражение с 8 %. Обаче с оглед на факта, че през същия период има спад на потреблението със 7 %, производството на Съюза въпреки това успя да запази пазарния си дял стабилен. При сравняване на състоянието с първоначалното разследване, по време на което се наблюдаваше спад в продажбите от 33 %, също така става ясно, че свободният спад на продажбите и пазарния дял спря след налагането на мерките.
(233)
Една заинтересована страна заяви, че не съществува вреда, тъй като производството на Съюза е увеличило пазарния си дял през разглеждания период. Разследването обаче показа, че пазарният дял на производството на Съюза е претърпял много малко промени през разглеждания период. Освен това, както беше посочено по-горе в раздел Д.2, можеше да се очаква рационализирането на производството и промяната на бизнес модела да позволят на дружествата, които остават, да увеличат съществено присъствието си на пазара. Фактът, че продажбите на производителите от Съюза са останали непроменени показва, че предизвиканият от дъмпинговия внос натиск продължава да бъде повод за загриженост.
(234)
Някои заинтересовани страни заявиха, че фактът, че производството на Съюза не е увеличило пазарния си дял след въвеждането на митата показва, че производството на Съюза не е успяло да се възползва от митата и че внесените продукти във всеки случай не са заместими с произвежданите в Съюза продукти.
(235)
Отново следва да се подчертае, че пазарният дял е само един от разглежданите показатели и че, както е посочено подробно по-долу относно останалите фактори, разследването е показало, че съществува значителна конкуренция между произвежданите в Съюза продукти и продукта, внасян от засегнатите държави. Въпреки че е вярно, че производителите от Съюза не успяха значително да увеличат пазарния си дял, големият спад в продажбите, установен при първоначалното разследване, беше преустановен и мерките позволиха на производителите от Съюза да стабилизират продажбите и пазарния си дял. По-нататъшното увеличаване на пазарния дял изглежда е било спряно от ценовия натиск, предизвикан в съществена степен от дъмпинговия внос, както е посочено в съображения 261-262.
(236)
Други заинтересовани страни заявиха, че производството на Съюза е отбелязало голямо подобрение по отношение на износа и поради това вредата вече не е налична.
(237)
Както е посочено в таблицата по-долу, разследването обаче противоречи на това твърдение и разкри, че износът на производството на Съюза през разглеждания период е показал слабо намаляване вместо увеличение.
(238)
Във всеки случай, следва да се отбележи, че износът възлиза само на 25 % от продажбите на производителите от Съюза. Поради това резултатите в рамките на Съюза все още остават най-важният фактор за определянето на финансовото състояние на производителите от Съюза. Освен това разследването не показа, че увеличаването на износа би провокирало спад в продажбите в Съюза.
(239)
С оглед на горепосоченото, аргументът, че подобрението в износа би неутрализирало вредата, понесена от производството на Съюза, не може да бъде приет.
Таблица 11
Износ на продукнти на Съюза
2006 г.
2007 г.
РПП
Износ на продукти на Съюза (в хил. чифта)
91 395
89 845
89 739
Индекс: 2006 г. = 100
100
98
98
Източник: Евростат.
2.3. Заетост
Таблица 12
Заетост
2006 г.
2007 г.
РПП
Обща заетост (в хил.)
267
264
262
Индекс: 2006 г. = 100
100
99
98
(240)
Производителите от Съюза осигуряват заетост на около 260 000 души, пряко участващи в производството на разглеждания продукт през РПП.
(241)
Една заинтересована страна заяви, че фактът, че нивата на заетост в производството на Съюза са се запазили стабилни показва, че вече не се понася вреда.
(242)
В този контекст се напомня, че оценката на вредата следва да бъде основана на анализ на всички уместни показатели, а не само на един изолиран фактор. Освен това разследването потвърди, че заетостта в производството на Съюза е отбелязала лек спад (- 2,0 %). Фактът, че голяма част от производството на Съюза премина към система на клъстерно производство, вероятно е помогнал нивата на заетост да не се понижат повече и е позволил да се запази важно ноу-хау в производствените дружества.
(243)
Друга заинтересована страна посочи, че по-скоро липсата на налична работна сила в Съюза, а не конкуренцията на вноса от засегнатите държави, е един от основните източници на проблеми, пред които е изправено производството на Съюза.
(244)
Като се има предвид обаче, че не бяха представени доказателства в подкрепа на това твърдение и тъй като заключенията от разследването не показват, че наличието на работна сила е съществен проблем за производителите от Съюза, този аргумент не може да бъде приет.
2.4. Производителност
Таблица 13
Производителност
2006 г.
2007 г.
РПП
Производителност
1 461
1 453
1 391
Индекс: 2006 г. = 100
100
99
95
(245)
В настоящото преразглеждане средната производителност през разглеждания период беше оценена въз основа на общата заетост, включително цялата работна сила на всички производствени съоръжения в една клъстерна система. През периода производителността е намаляла в умерена степен. Както беше посочено в раздел Д.2, производителността е свързана с цялостната структура и вида на обувките, произвеждани в дружествата, и може да се различава много в отделните държави и в отделните дружества. Поради това този спад не може да се счита за значителен.
2.5. Ръст
(246)
Между 2006 г. и РПП пазарният дял на производството на Съюза се запази стабилен, но като се има предвид намаляването на потреблението, производителите от Съюза понесоха загуби в продажбите в абсолютно изражение.
2.6. Размер на дъмпинговия марж
(247)
Що се отнася до въздействието върху производството на Съюза на размера на действителния дъмпингов марж с оглед обема и цените на вноса от засегнатите държави, това влияние не може да се счита за незначително.
2.7. Възстановяване от въздействието на предишен дъмпинг или субсидиране
(248)
Антидъмпинговите мерки срещу вноса на някои обувки с горна част от естествена кожа с произход от КНР и Виетнам бяха наложени през октомври 2006 г. През този период беше установено само частично възстановяване на състоянието на производителите от Съюза, както подробно е посочено по-долу.
3. МИКРОИКОНОМИЧЕСКИ ПОКАЗАТЕЛИ
3.1. Складови наличности
Таблица 14
Складови наличности
2006 г.
2007 г.
РПП
(в хил чифта)
163
120
198
Индекс: 2006 г. = 100
100
73
121
Източник: проверени отговори на въпросници.
(249)
Складовите наличности са останали незначителни в размер на около 2 % от продукцията. Припомня се, че значението на този показател не следва да се надценява, тъй като производството на този вид продукт се осъществява по поръчка и складовите наличности в определен момент са резултат от продадени, но все още недоставени стоки.
3.2. Продажни цени
Таблица 15
Продажни цени
2006 г.
2007 г.
РПП
EUR/чифт
26,6
29,5
34,6
Индекс: 2006 г. = 100
100
111
130
Източник: проверени отговори на въпросници.
(250)
През периода продажните цени се увеличиха с 30 %. Това увеличение е в резултат на два основни фактора. От една страна, то е в резултат на промените в бизнес модела, както е посочено по-горе; от друга страна, то е в резултат на увеличаването на разходите, което се дължи основно на суровините.
3.3. Паричен поток, рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Таблица 16
Паричен поток - рентабилност - възвръщаемост на инвестициите
2006 г.
2007 г.
РПП
Паричен поток (в хил. EUR)
7 720
13 101
13 337
Индекс: 2006 г. = 100
100
170
173
% на печалбата от нетния оборот
1,3 %
3,4 %
3,0 %
Индекс: 2006 г. = 100
100
261
231
Възвръщаемост на инвестициите
9,5 %
22,8 %
20,5 %
Индекс: 2006 г. = 100
100
240
217
Източник: проверени отговори на въпросници.
(251)
Нивото на печалбите на производството на Съюза през разглеждания период се е подобрило от 1,3 % през 2006 г. на 3 % през РПП. Подобрението на печалбата е оказало влияние върху динамиката на паричния поток и възвращаемостта на инвестициите. Това обаче следва да бъде разглеждано в контекста на значително влошаване и ниски нива на инвестициите при първоначалното разследване.
(252)
Някои заинтересовани страни заявиха, че реализираната печалба на производството на Съюза се е подобрила значително и че тази печалба всъщност е значително по-висока от целевата печалба от 6 %, установена в първоначалното разследване. Поради това беше заявено, че вече не съществува вреда, независимо от състоянието на останалите показатели за вреда.
(253)
В този контекст следва да се отбележи, че макар да е вярно, че нивото на рентабилност се е увеличило, разследването разкри, че производството на Съюза не е успяло да достигне целевата печалба от 6 %, определена в първоначалното разследване. Можеше да се очаква по-ясно изразено увеличение в нивото на печалба, не на последно място, когато се вземат предвид усилията на голяма част от производството да премине към нови бизнес модели. Това показва, че производството все още е в нестабилно състояние от гледна точка на рентабилността. Поради това аргументът, че нивото на печалбите показва, че производството на Съюза вече не понася вреда, следва да бъде отхвърлен.
3.4. Способност за привличане на капитали
(254)
Разследването показа, че малките и средните предприятия, които на практика съставляват целия сектор, поради все още нестабилното си финансово положение не са в състояние да предоставят достатъчни банкови гаранции и поради това срещат трудности при привличането на нови капитали.
3.5. Инвестиции
Таблица 17
Инвестиции
2006 г.
2007 г.
РПП
(в хил. EUR)
9 019
13 777
20 979
Индекс: 2006 г. = 100
100
153
233
Източник: проверени отговори на въпросници.
(255)
Макар че през разглеждания период инвестициите наистина са се увеличили, в абсолютно изражение те представляват едва 6 % от оборота през РПП. Освен това увеличението е повлияно от направени по изключение инвестиции в сгради от един от производителите от Съюза, включен в представителната извадка. В противен случай нивото на инвестициите през референтния период щеше да бъде стабилно и на ниски нива. Както и преди, това следва да бъде разглеждано в контекста на значително влошаване и ниски нива на инвестициите при първоначалното разследване.
3.6. Възнаграждения
Таблица 18
Възнаграждения
2006 г.
2007 г.
РПП
Заплати и възнаграждения (в хил. EUR)
21 305
23 186
23 855
Индекс: 2006 г. = 100
100
109
112
Средни заплати и възнаграждения на човек (в EUR)
21 826
21 418
21 897
Индекс: 2006 г. = 100
100
98
100
Източник: проверени отговори на въпроси.
(256)
Средното възнаграждение се запази непроменено през разглеждания период, което показва, че действителните заплати се понижават и не следват нормалното си развитие. Това само показва допълнително нивото на натиск, което изпитват производителите от Съюза.
4. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВРЕДАТА
(257)
Както стана ясно от горепосоченото, беше установено, че не всички посочени в основния регламент фактори имат пряко отношение към състоянието на производството на обувки в Съюза при определянето на вредата. По-специално, като се има предвид, че производството се извършва по поръчка, стокови наличности обикновено или няма или представляват изпълнени поръчки, които все още не са доставени/фактурирани и поради това беше установено, че нямат особено значение за анализа на вредата. По подобен начин, тъй като секторът остава трудоемък, производственият капацитет не е технически ограничен и зависи основно от броя на наетите от производителите работници.
(258)
Анализът на макропоказателите с по-пряка връзка със състоянието на производството на Съюза показва, че производството на Съюза, както и обемът на продажбите са намалели с приблизително един и същ процент през разглеждания период. Следователно продажбите, пазарният дял и заетостта на производителите от Съюза са останали стабилни. Производителността е намаляла, но само в умерена степен. Като цяло, макар да можеше да се очаква преминаването към нов бизнес модел да увеличи продажбите и продукцията на производителите от Съюза, които остават, също така е ясно, че резкият икономически спад, който понесе производството преди налагането на мерките, спря след тяхното налагане. Това позволи на голяма част от производството на Съюза също така да промени бизнес модела посредством рационализиране на производствените процеси чрез разработване на специализирани клъстери, преминаване към по-висок продуктов сегмент, както и преминаване от разпространение на едро към пряко снабдяване на търговци на дребно.
(259)
Анализ на съответните микропоказатели също подкрепя частичното възстановяване на производството на Съюза, като показва увеличение на продажните цени, паричните инвестиции и печалбата. Въпреки това производството все още не може да се възстанови до нормалното ниво на печалба и инвестиции и продължава да изпитва проблеми с привличането на капитали и в развитието на заплатите, което показва, че състоянието все още е нестабилно и че вредата не е напълно отстранена.
(260)
Като цяло разследването разкри, че производството на Съюза продължава да понася съществена вреда.
5. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС ОТ ЗАСЕГНАТИТЕ ДЪРЖАВИ И ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
5.1. Въздействие на дъмпинговите продукти от засегнатите държави
(261)
Въпреки че общият обем на вноса от засегнатите държави е намалял през разглеждания период, обемът през РПП все още далеч надвишава обема от първоначалното разследване. В случая с Китай нивата са почти два пъти по-високи от нивата през ПРП и макар обемът на вноса от Виетнам да е намалял през същия период, неговото присъствие на пазара все още е значително с пазарен дял от около 10 %.
(262)
Анализ на цените на вноса от засегнатите държави през разглеждания период показва, че цените на вноса от Китай са останали стабилни, докато цените на вноса от Виетнам са се понижили. В сравнение с цените от ПРП, китайските цени са се увеличили с около 20 %, но цените на вноса от Виетнам са близки до цените, установени в ПРП. Въпреки разликите в продуктовия асортимент и съображенията относно нивото на търговия е ясно, че средните цени на вноса от 8,6 EUR за КНР и 9,51 EUR от Виетнам продължават да предизвикват сериозна загриженост сред производителите от Съюза, чиито средни цени са доста над 30 EUR. Това става дори по-ясно, когато се разгледат нивата на подбиване на цените, които са се увеличили драстично в сравнение с ПРП. За Китай нивата на подбиване на цените са се увеличили от 13,5 % на 31,9 % през този период, а за Виетнам съответното увеличение е от 15,9 % на 38,9 %.
5.2. Заключение относно въздействието на дъмпинговите продукти от засегнатите държави
(263)
Въз основа на горепосоченото следва да се заключи, че вносът от засегнатите държави както по отношение на обема, така и на цената продължава да оказва негативно въздействие върху резултатите на производителите от Съюза.
5.3. Въздействие на други фактори
(264)
Комисията анализира задълбочено дали други известни фактори освен дъмпинговия внос биха могли да имат отношение към продължаването на вредата за производителите от Съюза, за да се увери, че възможната вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
5.3.1. Липса на конкуренция между обувките, произведени в Съюза, и обувките, внесени от засегнатите държави
(265)
Някои заинтересовани страни заявиха, че няма връзка между вноса от засегнатите държави и резултатите на производството на Съюза. По-специално беше изказано мнението, че не съществува заменяемост между продукта, произведен в Съюза, и разглеждания продукт. Според тези страни няма конкуренция между обувките от естествена кожа, произведени в Съюза, и внасяните от Китай и Виетнам обувки, тъй като първите обикновено се пласират в пазарните сегменти със средно до високо качество, докато вторите са предназначени предимно за сегментите със средно до ниско качество. Фактът, че производството на Съюза не е успяло да си възвърне пазарния дял след налагането на мерките, беше използвано като доказателство за това. Общото подобрение по отношение на другите показатели за вреда вместо това е последица от промяната на бизнес модела от страна на производството на Съюза, поради което намаляването на производството и преминаването към производство с по-висока добавена стойност смекчава вредата, която преди е понасяло част от производството на Съюза. Относно затрудненията, които е изпитала другата група производители от Съюза се твърдеше, че те са причинени по-скоро от неспособността за приспособяване отколкото от дъмпинговия внос от засегнатите държави.
(266)
Разследването показа, че макар част от производството на Съюза да се премества и към сегмента на по-висококачествените стоки, то все още заема части от ниския сегмент и голяма част сегмента на стоки със средно качество. Ако бъде разгледан дъмпинговият внос, става ясно, че той обхваща не само сегмента на стоките с ниско качество, но и сегмента на стоките със средно качество, а в някои случаи дори сегмента на стоките с по-високо качество. С други думи, съществува значителна конкуренция между обувките от естествена кожа, произведени в Съюза, и обувките, внесени от засегнатите държави.
(267)
Бяха изказани и мнения, че няма конкуренция между производителите от Съюза и разглежданите износители, тъй като производителите от Съюза са се съсредоточили върху продукти за определена пазарна ниша и не предлагат пълната гама специализирани обувки като туристически обувки, обувки за боулинг и ортопедични обувки. В този контекст следва обаче да се отбележи, че тези специализирани обувки формират само малка част от разглеждания продукт и поради това въздействието не може да бъде значително. Във всеки случай, разследването показа, че противно на твърдението, тези специализирани обувки се произвеждат в Съюза, макар и в ограничени количества, и са в пряка конкуренция с вносните специализирани обувки. Освен това, както е посочено по-горе, в момента се наблюдава увеличаване на конкуренцията между много от тези специализирани обувки и класическата „кафява обувка“, традиционно произвеждана от производството на Съюза.
(268)
Що се отнася до сравнението между производството на Съюза и вноса от засегнатите държави по отношение на възрастта и пола, разследването показа, че в Съюза се произвеждат значителни количества мъжки, дамски и детски обувки. Фокусът е насочен върху дамските обувки, които представляват около 55 % от производството, докато мъжките и детските обувки съставляват съответно 35 % и 10 %. В разбивката по възраст и пол за обувки, внесени от засегнатите държави, цифрите се различават, като по-специално фокусът е насочен най-вече върху детските обувки - около 25 %. Въпреки тези различия, ясно е, че и трите категории обувки се продават на пазара на Съюза в значителни количества от производството на Съюза, както и от износители.
5.3.2. Липса на ефективност на производителите от Съюза, структурни недостатъци и въздействие на глобализацията.
(269)
Една страна, представляваща интересите на потребителите, заяви, че дъмпингът, за който се правят твърдения, не е оказал въздействие върху състоянието на производството на Съюза, и не нелоялната търговия, а по-скоро тенденцията към глобализация и преместването на производството в държави с по-ниски разходи е в основата на загубата на работни места и затварянето на фабрики в Съюза.
(270)
Няколко други заинтересовани страни също посочиха неспособността на производството на Съюза да се възползва от мерките и въздействието на промяната в бизнес модела сред производителите от Съюза като доказателство в подкрепа на твърдението, че няма връзка между вноса и резултатите на производството на Съюза.
(271)
Според тези твърдения производството на Съюза е структурно неспособно да се конкурира на пазара на масовото производство до голяма степен поради липса на необходимата работна сила и разходите за нея. Като последица значителна част от производството на Съюза премина към нов бизнес модел и инвестира в продуктово новаторство и подобряване на продуктите, за да измести фокуса от сегмента на продукти с ниско до средно качество към сегмента на продукти със средно до високо и луксозно качество. Дружествата, които са се насочили към продукти от определена пазарна ниша с по-висока добавена стойност, също показват добро ниво на производствени резултати. От друга страна, онези дружества, които не са успели да отговорят на глобализацията, продължават да показват слаби резултати. Според този аргумент състоянието на производителите от Съюза следователно следва да бъде разглеждано като последица от собствената им бизнес стратегия и не е свързано с вноса от засегнатите държави.
(272)
Както беше посочено по-горе в раздел Д.2 и Ж.4, разследването наистина разкри разнородна картина на състоянието на производството на Съюза. Части от производството произвеждат обувки без марка в сегмента на стоки с ниско до средно качество и продават чрез търговци на едро, вместо пряко на търговците на дребно. Това не означава обаче, че тези дружества са неефективни по своята същност. От разследването става ясно, че независимо от конкурентната си позиция, затрудненото положение, в което се намират, се дължи в съществена степен на дъмпинговия внос. Като последица те са в изключително затруднено финансово положение и състоянието им се е влошило рязко по време на разглеждания период. Много от тези дружества полагат усилия да се преориентират към сегмента на стоки със средно до високо качество и да променят дистрибуторските канали, но настоящият натиск, предизвикан от дъмпинговия внос, поставя изключителни затруднения пред този процес.
(273)
Въпреки подчертаното подобрение и приспособяване на бизнес модела, дружествата, които са преразгледали бизнес модела си, не достигат целевата печалба от 6 %, както е установено в първоначалното разследване. Това показва, че тази група също е засегната от цялостния натиск на спада, изпитван от всички сегменти вследствие на дъмпинговия внос. Поради това изглежда, че тази група е можела да се възстанови напълно, ако не е била поставена под натиска за понижение на цените, причинен от продължилия (и дори увеличен) внос на дъмпингови обувки от естествена кожа.
(274)
Фактът, че дори преминалите към нов бизнес модел дружества все още са засегнати от вредния дъмпинг, въпреки че са изключително ефективни по отношение на обединяването на ресурси и специализирането, подсказва, че липсата на ефективност и структурните проблеми в производството не нарушават връзката между дъмпинга и понесената вреда.
5.3.3. Въздействие на вноса от трети държави
(275)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че разрастващият се сектор на производството на обувки в трети държави е увеличил драстично износа за Съюза. В тази връзка беше заявено, че вносът от трети държави е оказал значително въздействие върху състоянието на производството на Съюза по време на разглеждания период и ще бъде също толкова важен при анализа на вероятното продължаване или повтаряне на вредата, ако мерките бъдат прекратени. Според тези страни прекратяването на мерките ще засегне баланса между вноса от засегнатите държави и вноса от други държави, тъй като двата източника могат да бъдат взаимно заменени. Поради това прекратяването на мерките няма да окаже влияние върху производството на Съюза.
(276)
В тази връзка разследването показа, че вносът от трети държави с ниски цени, като Индия и Индонезия, е голям и се увеличава. Секторът за производство на обувки до голяма степен е организиран в международни групи, които имат различни производствени бази в различни държави. Това позволява известна степен на гъвкавост за преместване на производството щом бъде създадена производствена база в други държави. Разследването показа, че установяването в нова държава би могло да се осъществи за период от една до две години.
(277)
По отношение на пазарния дял, изгубените от Китай и Виетнам дялове може да са били заети от други държави износителки - по-специално от Индия и Индонезия. Въздействието от техните цени обаче не е сравнимо с въздействието на цените на вноса от Китай и Виетнам. Макар да не се взема предвид разликата в продуктовия асортимент, разликата в цените е особено голяма в случая с Индия, където средната експортна цена е с 25,8 % по-висока от средната експортна цена на обувки, внесени от Виетнам, и с 40,3 % по-висока от средната експортна цена на обувки, внесени от Китай. Поради това въздействието им върху производството на Съюза е значително по-слабо изразено. Средната експортна цена на обувки, внасяни от Индонезия, е с 13,2 % по-висока от средната експортна цена на обувките, внасяни от Китай, и сравнима със средната експортна цена на обувките, внасяни от Виетнам. Въпреки това, обемът на вноса от Индонезия все още означава, че относителното му въздействие би следвало да е ограничено. С оглед на горепосоченото, сравнителният обем и по-високите цени на вноса от други азиатски държави не позволяват да се заключи, че тяхното въздействие би било достатъчно да наруши връзката между вредата, понесена от производството на Съюза, и големия обем на дъмпинговия внос от Китай и Виетнам.
5.3.4. Въздействие на промените в потреблението и предпочитанията на потребителите и въздействие на промените в структурата на сектора за търговия на дребно в Съюза
(278)
Беше заявено също, че слабите резултати на производството на Съюза не следва да се свързват с вноса от засегнатите държави, а по-скоро с намаляването на потреблението в Съюза. Твърди се, че това намаляване на потреблението е свързано с промените в модните тенденции, които са преминали от официални към по-всекидневни обувки. Вследствие на това потребителят е променил предпочитанията си в полза на сегмента с по-ниски цени, който обикновено е представляван от вноса от трети държави.
(279)
В тази връзка разследването показа, че се наблюдава намаляване на потреблението на разглеждания продукт. Ако обаче имаше пълна взаимозаменяемост между обувките от естествена кожа и обувките от други материали, това намаляване щеше да е много по-ясно изразено. Намаляването на потреблението и промените в предпочитанията на потребителите поради това изглежда сами по себе си не са фактор, който би нарушил причинно-следствената връзка.
(280)
Разследването показа също, че в търговията на дребно на обувки са се появили нови звена с намаляване на дела на традиционния магазин за обувки и увеличаване на дела на няколко нови вида търговски обекти, сред които универсални магазини, магазини за облекла, както и супер/хипермаркети, в които се осъществява значителна част от продажбите, вероятно над 40 %.
(281)
Също така беше заявено, че този висококонкурентен сценарий оказва натиск за намаляване на цените и че този ефект има по-голямо въздействие върху производството на Съюза, отколкото дъмпинговият внос. Въпреки че самият натиск от сектора на търговията на дребно не може да бъде изключен като фактор, който може да окаже въздействие върху производството на Съюза, следва също така да се има предвид, че тази структура зависи от намирането на доставчици, които могат да снабдяват на толкова ниски цени. Големият обем на дъмпинговите продукти със сигурност е основен фактор за развитието и поддържането на този ценови натиск. Освен това, фактът, че производителите от Съюза са успели да повишат цените, също би показало, че въздействието на промените в структурата на търговията на дребно не е от такъв характер, че да наруши връзката между вредата и дъмпинговия внос.
5.3.5. Въздействие на резултатите от износа на производителите от Съюза
(282)
Слабите резултати на износа на производството на Съюза, свързани с високата стойност на еврото спрямо щатския долар, също се изтъкват като причина за вредата, понесена от производството на Съюза, и поради това тази причина следва да се разграничи от въздействието на вноса от засегнатите държави.
(283)
Въпреки това, едно сравнение между общите цени на вътрешния пазар и целия износ по-скоро би показало, че експортните цени на производителите от Съюза са се повишили с около 12 % през разглеждания период и че тези цени по време на РПП са били с около 20 % по-високи от цените на вътрешния пазар. Обемът на износа се е запазил стабилен и е поел около 25 % от производството. Като се има предвид, че разследването показа, че износът на производителите от Съюза се е понижил съвсем слабо, не може да бъде потвърден аргументът, че резултатите от износа са причината за вредата за Съюза.
5.4. Заключение относно въздействието на други фактори
(284)
Както стана ясно от гореизложеното, няколко заинтересовани страни заявиха, че фактори, различни от дъмпинговия внос, са основната причина за вредата за производството на Съюза.
(285)
Съответните други фактори бяха установени и внимателно анализирани. Фактите в този случай обаче показват, че никой от другите известни фактори, разгледани поотделно или заедно, не биха нарушили причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от производителите от Съюза.
З. ВЕРОЯТНОСТ ЗА ПРОДЪЛЖАВАНЕ НА ВРЕДАТА
1. ВЪЗДЕЙСТВИЕ НА ПРЕДВИЖДАНИТЕ ЕФЕКТИ НА ОБЕМИТЕ И ЦЕНИТЕ В СЛУЧАЙ НА ОТМЯНА НА МЕРКИТЕ ВЪРХУ СЪСТОЯНИЕТО НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА СЪЮЗА
(286)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент, вносът от разглежданите в момента държави беше оценен, за да се установи дали съществува вероятност за продължаване на вредата.
(287)
По отношение на вероятното въздействие върху производството на Съюза от изтичането на срока на действащите мерки бяха разгледани следните фактори в съответствие с елементите, обобщени по-горе относно вероятността за продължаване на дъмпинга.
1.1. КНР
(288)
Както беше заключено по-горе в съображения 261-262, вносът на голям обем на дъмпингови цени от КНР продължи през РПП.
(289)
Анализ на капацитета и развитието на вътрешния пазар в КНР разкри също, че този вече висок обем на износ би продължил, ако мерките бъдат прекратени. Дори в случай че, както се твърди, вносът намалее с до 30 % вследствие на спада на пазара, обемът все пак ще остане много голям.
(290)
Беше заключено също, че поради по-високото си ценово ниво в сравнение с китайския вътрешен пазар, както и пазари на трети държави, Съюза ще продължи да представлява привлекателен пазар за износа от Китай, ако се допусне мерките да бъдат отменени. Макар да не може да се изключи определено увеличаване на експортната цена, беше заключено, че този износ ще продължи да има дъмпингов характер.
(291)
Наблюдаваните значителни нива на дъмпинг и подбиване на цените сочат, че обемът на износа за Съюза, посочен по-горе, би бил осъществен на дъмпингови цени, които биха били значително по-ниски от цените и разходите на производителите от Съюза.
(292)
Комбинираното въздействие на тези обеми и цени като такова може да доведе до влошаване на вече рисковото положение на производителите от Съюза.
1.2. Виетнам
(293)
В случая на Виетнам през РПП също беше установено продължаване на дъмпинга в големи обеми.
(294)
Също така беше заключено, че Съюза продължава да бъде най-важният пазар за виетнамските износители и че това вероятно ще продължи, в случай че мерките бъдат прекратени.
(295)
Като се има предвид наличието на значителен свободен капацитет и при отчитане на ценовите нива в Съюза в сравнение с тези на виетнамския вътрешния пазар, както и на други експортни пазари, се очаква вносът на дъмпингови продукти да се увеличи допълнително при прекратяване на мерките. Както в случая с Китай, дори ако вносът, както се твърди, намалее в резултат на икономическия спад, обемът на вноса все пак ще остане твърде значителен.
(296)
Както в случая с КНР, установеното значително ниво на дъмпинг и подбиване на цените показва, че посоченият по-горе обем на износа към Съюза ще бъде осъществен на дъмпингови цени, които ще бъдат значително по-ниски от цените и разходите на производителите от Съюза. По същия начин, комбинираното въздействие на тези обеми и цени като такова може да доведе до влошаване на вече рисковото положение на производителите от Съюза.
2. АРГУМЕНТИ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ СТРАНИТЕ
(297)
Няколко заинтересовани страни представиха мнения, че други фактори, различни от дъмпинговия внос от засегнатите държави, биха поставили под въпрос вероятното въздействие на дъмпинговия внос върху състоянието на производството на Съюза в бъдеще.
(298)
Представените фактори до голяма степен вече бяха разгледани в раздел Ж.5 относно вредата и поради това не е необходимо да бъдат повтаряни в настоящия раздел. Някои от аргументите обаче се свързват със събития след РПП и поради това са предмет на допълнителен анализ по отношение на вероятното им бъдещо въздействие.
2.1. Вероятно въздействие на спада на пазара
(299)
Няколко страни заявиха, че последиците от икономическия спад следва да бъдат разграничени от твърденията за последиците от вноса, тъй като това събитие следва да се счита за външно спрямо вероятността за продължаване/повторение на вредоносния дъмпинг. Според тези заинтересовани страни, производството на Съюза ще бъде особено засегнато от спада, тъй като потребителите при подобни обстоятелства обикновено преминават към продукт с по-ниско качество/цена вследствие на намаляването на покупателната способност.
(300)
Пазарният спад най-вероятно ще доведе до по-нататъшно намаляване на потреблението на разглеждания продукт. Въпреки че обувките от естествена кожа все още имат силна позиция на пазара, продажбите вероятно ще намалеят доста повече от 7 %, които бяха отбелязани в периода преди спада.
(301)
Икономическите ограничения вероятно ще повишат чувствителността на потребителите и търговците на дребно по отношение на цените и спадът на покупателната способност на потребителите може да доведе до ограничаване на цените на дребно. На свой ред това би могло да предизвика промяна в сегментите (потребителите да преминат от сегмента на стоки с високо/средно качество към сегмента на стоки със средно качество, както и от средно към ниско качество) и да прибягват по-често към поправки на закупените продукти. Конкуренцията между обувките от естествена кожа и други по-евтини продукти, изработени от текстилни и синтетични материали при подобни обстоятелства, най-вероятно ще се засили.
(302)
Накратко, не може да се изключи, че спадът на пазара ще допринесе за влошаване на състоянието на производството на Съюза, като се имат предвид свързаните с него последици за потреблението и цените. Същевременно обаче е възможно също икономическият спад да увеличи още повече въздействието на дъмпинговия внос. Причината за това е, че спадът вероятно ще окаже ценови натиск върху всички стопански субекти, включително износителите от засегнатите държави, които могат да намалят още повече вече дъмпинговите си цени. Още по-ниските цени ще окажат натиск и в средния и високия сегмент и ще се породи риск производителите от Съюза да преминат обратно към средния и ниския сегмент. Това от своя страна ще доведе до още по-интензивна продуктова конкуренция между производството на Съюза и дъмпинговия внос.
2.2. Вероятно въздействие на промените в моделите на потребление
(303)
Няколко заинтересовани страни изказаха твърдението, че всяко бъдещо влошаване на резултатите на производството на Съюза, ако има такова, няма да бъде свързано с вноса от засегнатите държави, а по-скоро със спад на потреблението в Съюза. Твърди се, че този спад в потреблението ще бъде свързан не само с промените в модните тенденции за пренасочване от официални към по-всекидневни обувки, но и със спада на пазара. Това развитие ще повиши тенденцията потребителите да предпочетат сегмента на ниските цени, който обикновено е представен от вноса от трети държави.
(304)
Спад в цялостното потребление по всяка вероятност би имал силно отрицателно въздействие върху резултатите на производителите от Съюза. Може обаче също така да се очаква, че намаляването на покупателната способност на потребителите ще намали способността на пазара да реагира спрямо краткосрочни модни тенденции и ще доведе до възраждане на класическата „кафява обувка“, което всъщност е сегментът, в който производството на Съюза е най-силно. Следователно не може да се заключи, че спадът на потреблението ще засегне в по-голяма степен обувките, произведени в Съюза, отколкото вносните обувки. Като цяло, въпреки че производителите от Съюза най-вероятно ще бъдат засегнати от спад в потреблението, въздействието на големи обеми от дъмпинговия внос от засегнатите държави ще продължи да бъде съществена причина за вреда, ако се допусне прекратяване на мерките.
2.3. Вероятно въздействие на спад в резултатите от износа
(305)
Някои от заинтересованите страни заявиха също, че икономическият спад ще засегне особено тежко износа на производството на Съюза.
(306)
В този контекст може да се приеме, че финансовата криза, която ще се усети в целия свят, също ще окаже въздействие върху износа на Съюза. Въпреки че един спад в износа със сигурност би повлиял негативно на общото развитие на сектора, следва обаче да се има предвид, че три четвърти от дейността на производителите от Съюза е насочена към вътрешния пазар на Съюза. Като се има предвид това, не може да се заключи, че вероятното въздействие на спада в резултатите от износа само по себе си ще наруши причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос и вредата, причинена на производителите от Съюза.
2.4. Вероятно въздействие на структурни проблеми и липсата на ефективност сред производителите от Съюза
(307)
Беше заявено също, че производителите от Съюза в миналото са срещали затруднения да се възползват от мерките поради факта, че източникът на понесените проблеми е свързан със структурни проблеми и неефективност на производството, а не с дъмпинговия внос от Китай и Виетнам, какъвто се твърди, че се извършва. Според тези твърдения, процесът на икономическия спад ще задълбочи структурните проблеми в сектора и ще отслаби връзката между понесената вреда и дъмпинга.
(308)
На първо място като най-важно следва да се припомни, че разследването показа, че независимо от тяхната конкурентна позиция, производителите от Съюза са понесли съществена вреда от дъмпинговия внос. Във всеки случай следва да се отбележи, както е посочено по-горе, че производството на Съюза, макар и все още в неустойчиво положение, показва най-малко частично възстановяване през разглеждания период и успява да поддържа стабилен пазарен дял. Освен това, голяма част от сектора успя да преразгледа бизнес модела си или се опитва чрез i) групиране на ресурсите в клъстери при максимално специализиране и даване на възможност на групите да се възползват от икономиите от мащаба, ii) преки продажби на търговците на дребно и iii) производство на обувки в средния до висок сегмента и във високия сегмент. Малко вероятно е, че производството щеше да успее да премине през този процес, ако мерките не бяха в сила, а по всяка вероятност дружествата, които в момента са в процес на промяна на бизнес модела, най-вероятно няма да успеят да го завършат.
(309)
Въпреки това може да се очаква също така, че спадът на пазара ще увеличи натиска и вероятно също така ще прекрати процеса за дружествата, които все още не са успели да се пренасочат чрез промяна в бизнес модела. Положението на тези дружества е застрашено от допълнително влошаване и много дружества в тази група може дори да прекратят дейността си при засилване на конкуренцията. Дружествата, които са възприели по-съвременни бизнес модели, вероятно няма да избегнат въздействието на спада на пазара, тъй като цените в сегмента на стоки с високо/средно качество, в който се специализират, вероятно също ще изпитат натиска на цялостния спад.
(310)
Независимо от това, по отношение на оценката за състоянието, наблюдавано през разглеждания период, би било трудно да се твърди, че сам по себе си икономическият спад ще наруши причинно-следствената връзка с дъмпинговия внос. Точно обратното, както е посочено по-горе в съображение 302 натискът за намаляване на цените, поддържан от евтиния дъмпинговия внос, най-вероятно ще причини също „ефекта на доминото“, като принуди дори по-голяма част от производството на Съюза да премине към същия сегмент като дъмпинговия внос, така че да се увеличи натискът на дъмпинговия внос върху производителите от Съюза. При подобни обстоятелства производителите от Съюза следователно биха били по-зависими от всякога от наличието на мерките в бъдеще.
2.5. Вероятно въздействие на вноса от трети държави
(311)
Беше разгледано също дали вносът от трети държави би оказал въздействие върху състоянието на производството на Съюза, в случай че се допусне прекратяване на мерките. В този контекст беше изказано мнението, че износът от трети държави към Съюза непрекъснато се увеличава и че при нарастващите разходи в Китай и Виетнам в съчетание с икономическия спад това ще бъде основната причина за загриженост от страна на Съюза в бъдеще.
(312)
Като се има предвид ценовата разлика между дъмпинговия внос от засегнатите държави и вноса от трети държави обаче, се очаква по-скоро износът от Китай и Виетнам да придобие ценово предимство пред вноса от трети държави. Това от своя страна би довело до относително намаляване на този внос в бъдеще. Както беше посочено по-горе в раздели В.3 и В.4, няма признаци, че китайските или виетнамските износители биха се оттеглили от пазара на Съюза. Напротив, големият наличен капацитет показва, че те имат стимул да останат на пазара колкото е възможно най-дълго.
(313)
С оглед на горепосоченото, вносът от трети държави най-вероятно ще окаже по-слабо въздействие върху състоянието на производството на Съюза, ако мерките бъдат прекратени.
2.6. Вероятно влияние на колебанията в обменните курсове
(314)
Беше заявено също, че вредата за производителите от Съюза вероятно ще намалее в резултат на поскъпването на щатския долар спрямо еврото. Колебанията във валутните курсове биха довели до повишаване на цените на предлагания в евро дъмпингов внос и ще стопи разликата в цената между дъмпинговия внос и цените на производителите от Съюза.
(315)
В този контекст следва да се отбележи, че разследването следва да установи дали дъмпинговият внос (по отношение на цени и обем) е причинил (или има вероятност да причини) съществена вреда на производството на Съюза или дали такава съществена вреда (или вероятността да бъде причинена) се дължи на други фактори. В тази връзка, в член 3, параграф 6 от основния регламент се посочва, че е необходимо да се докаже, че нивото на цените на дъмпинговия внос причинява (или има вероятност да причини) вреда. Поради това в него просто се посочва разлика в нивата на цените и следователно няма изискване да се анализират факторите, които влияят на нивата на тези цени.
(316)
Вероятното въздействие на дъмпинговия внос върху цените на производството на Съюза се разглежда основно чрез установяване на подбиването на цените, понижаването на цените и потискането на цените. За тази цел се прави сравнение между дъмпинговите експортни цени и продажните цени на производството на Съюза, като в някои случаи може да се наложи експортните цени, използвани за изчисляване на вредата, да бъдат преобразувани в друга валута с цел получаване на съпоставима основа. Вследствие на това използването на обменни курсове в този контекст гарантира единствено че ценовата разлика се определя на съпоставима основа. От което става видно, че обменният курс не може по принцип да представлява друг фактор за вреда.
(317)
Горепосоченото се потвърждава и от текста на член 3, параграф 7 от основния регламент, който се отнася до известни фактори, различни от дъмпинговия внос. В списъка с другите известни фактори в този член не се посочва фактор, който влияе върху нивото на цените на дъмпинговия внос.
(318)
Но дори този фактор да бъде взет под внимание, като се има предвид вероятният натиск върху потребителските цени в контекста на пазарен спад, е малко вероятно вносителите, които купуват от засегнатите държави, да могат да повишат цените за продажба на дребно в резултат на поскъпването на щатския долар. Освен това обменните курсове като такива се прогнозират много трудно и след РПП се наблюдава обезценяване на щатския долар спрямо еврото, което прави невъзможно заключението, че колебанията във валутните курсове ще повишат цените на дъмпинговия внос от засегнатите държави.
(319)
С оглед на горепосоченото не може да се направи заключение, че развитието на обменния курс може да бъде друг вредоносен фактор.
3. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ВЕРОЯТНОТО ВЛИЯНИЕ НА ДРУГИ ФАКТОРИ
(320)
Както е видно от горепосоченото, макар да не може да се изключи, че други фактори, включително икономическият спад, ще окажат въздействие върху финансовото състояние на производителите от Съюза, разследването не установи, че сами по себе си те биха прекъснали връзката между дъмпинговия внос и продължаването на вредата, която би понесло производството на Съюза.
И. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ПРОДЪЛЖАВАНЕТО НА ВРЕДАТА
(321)
Както бе установено по-горе в раздел Ж.4, разследването показа, че вредоносното състояние за производството на Съюза е продължило през РПП. Продължаването на вредата съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент е само по себе си силен показател, че е вероятно вредата да продължи също така в бъдеще, което показва, че действието на мерките следва да бъде запазено.
(322)
Отнасящите се до вноса констатации показват, че вносът на големи обеми на дъмпингови цени вероятно ще продължи и че ценовият натиск (не на последно място в контекста на икономически спад) вероятно ще засили конкуренцията между дъмпинговия внос и обувките от естествена кожа, произведени в Съюза. Разследването показа също, че няма други известни фактори, които биха нарушили силната връзка между дъмпинговия внос и вредата, която биха понесли производителите от Съюза.
(323)
Цялостен анализ на заключенията в хода на разследването показва, че последствието от вдигането на мерките вероятно би било големи и вероятно по-високи обеми на внос от Китай и Виетнам на цени, които още повече ще подбият цените на производството на Съюза. Спадът на пазара най-вероятно ще изостри допълнително това развитие. Поради това дъмпинговият внос най-вероятно ще окаже значително негативно въздействие върху производството на Съюза. При подобни обстоятелства производството на Съюза или ще следва да следва намалението на цените, за да запази пазарния дял, или да запази продажните цени на сегашните нива и да загуби клиенти и в крайна сметка продажби. В първия случай производството на Съюза ще следва да работи на загуба, а във втория случай загубата на продажби в крайна сметка ще доведе до увеличение на разходите, което ще бъде последвано от загуби.
(324)
Освен това производството на Съюза понася последиците от дъмпинговия внос в продължение на много години и понастоящем се намира в рискова икономическа ситуация. При все това беше установено също, че голяма част от производителите от Съюза са успели да преразгледат своите бизнес модели, като са се насочили към стоки с по-висока добавена стойност, към сегмента на стоки със средно до високо качество и по-рационализирани дистрибуторски канали. Тази група също така постепенно поема дейността на част от производството, което все още не е в състояние да се приспособи и да приложи нови бизнес модели и ще е необходим допълнителен период за приспособяване за завършване на тази промяна в цялото производство.
(325)
Ако мерките бъдат прекратени на този важен етап, състоянието на производителите от Съюза ще се влоши и процесът на преминаване към нов бизнес модел вероятно ще спре, а самото съществуване на значителна част от производството ще бъде застрашено.
(326)
Следователно разследването показа, че поради вноса от Китай и Виетнам е налице ясна вероятност от продължаване на вредата за производството на Съюза в краткосрочен/средносрочен план, докато процесът на приспособяване не приключи.
Й. КОМЕНТАРИ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ СЛЕД ОПОВЕСТЯВАНЕТО
(327)
След оповестяването на констатациите бяха получени някои коментари. Нито един от тях обаче не беше от естество да промени заключенията. Основните изтъкнати доводи бяха следните:
1. ПОЛУЧЕНИ КОМЕНТАРИ ОТНОСНО ПРОТОКОЛНИ ВЪПРОСИ, ПРОЦЕДУРНИ ВЪПРОСИ И ВЪПРОСИ, СВЪРЗАНИ С ПРАВОТО НА ЗАЩИТА
1.1 Поверителност на имената на жалбоподателя
(328)
Няколко заинтересовани страни отново изразиха загриженост във връзка с поверителното разглеждане, на което е подложена жалбата, като изтъкнаха, че в досието не е отбелязано нищо в подкрепа на твърдението, че жалбоподателят би бил негативно засегнат, ако се разкрие самоличността му. Една от заинтересованите страни допълни, че съгласно практиката на СТО, за да не бъдат оповестени документите, е необходимо да се докаже наличието на надлежно основание за това по отношение на всички документи, независимо дали се считат за поверителни поради естеството си. Според посочената страна в настоящия случай не е доказано наличието на подобно надлежно основание.
(329)
Същата страна изтъкна освен това, че ако въпреки това бъде уважено искането за поверителност, това на свой ред би следвало да означава, че могат да бъдат оповестени най-малко пълните данни относно единичната цена и показателите за рентабилност за представителната извадка.
(330)
Както бе отбелязано в съображения 40-42 поверителността по отношение на самоличността на жалбоподателя и избраните за целите на извадката производители беше основано на надлежно обоснованото искане по реда на член 19 от основния регламент. Следователно не е вярно, че жалбоподателят не е доказал наличието на необходимо основание. По отношение на довода, че следва да се оповестят пълните данни относно единичната цена и показателите за рентабилност, се поддържа становището, че разглеждано в контекста на публично достъпната информация това обстоятелство би могло косвено да разкрие самоличността на жалбоподателя. Освен това подобно оповестяване в рамките на групата на дружествата в извадката би накърнило търговските интереси на другите дружества в извадката, които също са конкуренти на пазара.
(331)
Предвид гореизложеното, получените коментари не са от естество да променят заключението самоличността на производителите от Съюза, които поддържат искането, да бъде разглеждана като поверителна.
1.2 Определение на производство и състояние на Съюза
(332)
Няколко заинтересовани страни изтъкнаха, че Комисията е приложила неправилно определението на производство на Съюза и продукция на Съюза.
(333)
Две от страните твърдяха, че оценката на вредата следва да се основава на информацията относно жалбоподателя и на поддържащите жалбата, а не въз основа на цялостната продукция на Съюза. Според тези страни това означава, че използваните макропоказатели не са представителни.
(334)
Освен това беше изразено становището, че Комисията е пропуснала да изключи от извадката предприятие, което е преустановило производствената дейност в Съюза през РПП. Някои от страните поддържаха становището, че включването на това предприятие е опорочило микропоказателите и анализа на подбиването на цените и на продажбите на занижени цени. Обратно на това, друга заинтересована страна, която не направи възражение срещу включването на посочената страна в извадката, изрази становището, че при анализа на вредата следва да се вземат предвид всички данни за това предприятие, а не само данните относно неговата дейност в Съюза.
(335)
Същите заинтересовани страни твърдяха, че Комисията не е изключила от определението за производство на Съюза предприятия, които са внасяли от трети държави до 25 % от общата продукция. Според посочените заинтересовани страни това представлява промяна в методиката, ако се направи сравнение със съображение 231 от регламента за налагане на временни мерки при първоначалното разследване, в което се изтъква, че са били изключени всички предприятия, прехвърлили производство в трети държави. Освен това се твърдеше, че по принцип съгласно практиката на Комисията по отношение на прилагането на член 4, параграф 1 от основния регламент е необходимо да бъдат изключени предприятия, които внасят около 25 % от общата продукция. В този контекст една от страните изтъкна също, че Комисията неправилно е заключила, че нито един от членовете на CEC не е прехвърлял производствена дейност в трети държави, независимо че в хода на разследването е представено изявление, от което е видно обратното.
(336)
Няколко заинтересовани страни са посочили също, че общият документ за оповестяване е противоречив, тъй като в съображение 3 се посочва, че жалбата се поддържа от 35 %, докато в съображение 193 са посочени 25 %.
(337)
Както е видно от съображения 193-200 по-горе производството на Съюза бе определено по реда на член 4, параграф 1 от основния регламент. Оценката на положението на цялостното производство на Съюза е в съответствие с основния регламент. Поради това доводът, че оценката на вредата се основава на неправилното определяне на производството на Съюза, следва да бъде отхвърлен.
(338)
По отношение неизключването на едно от предприятията от извадката се припомня, че в съображения 23 и 196 са изложени мотиви, поради които предприятието е оставено в извадката. Освен това тя заключи, че евентуалното изключване няма да има никакво отражение в рамките на извадката нито върху състоянието, нито върху вредата, в това число подбиването на цените. Това се дължи на твърде малката тежест, която има предприятието в извадката. Поради това обстоятелството дали предприятието е официално изключено или не няма практически последици върху резултата от анализа.
(339)
Както бе изложено в съображение 195, производството на Съюза бе определено само въз основа на дружества, които попадат в обхвата на определението в член 4 (включително член 4, параграф 1). Въз основа на наличната информация, не са взети предвид правни субекти, които са прехвърлили производството си в трети държави и които е следвало да бъдат изключени от определението за производител от Съюза по член 4, параграф 1. В този контекст се припомня, че ограничени количества внос сами по себе си не са еквивалентни на прехвърляне на производството в трета държава. Въпреки че малък брой от поддържащите жалбата производители са внасяли, обемът на вноса е бил твърде ограничен и във всеки случай е бил най-много 25 % от общото производство на съответното дружество. С оглед на изложеното по-горе твърдението, че Комисията се е отклонила от практиката в първоначалния случай или от разпоредбите на основния регламент, е неправилно.
(340)
По отношение на твърдението за противоречие в посочената в съображения 3 и 193 поддръжка на жалбите следва да се отбележи, че в съображение 193 само се посочва, че поддръжката е над законодателно установения минимум от 25 % и поради това не е показател за това с колко точно действителната поддръжка е над този праг.
1.3 Период за оценка на вредата
(341)
Няколко заинтересовани страни твърдяха, че е налице непоследователен в периода за оценка на вредата. По специално бе изразено становището, че използването на разглеждания период по отношение на някои показатели, докато по отношение на други показатели за вредата се прави позоваване на ПРП и на 2005 г., би довело до противоречив резултат. Други заинтересовани страни твърдяха, че Комисията се е основала на данни за 2005 г. и за ПРП, без да ги е оповестила.
(342)
Анализът за оценка на вредата се основаваше на направените през разглеждания период констатации, т.е. от 2006 г. до РПП включително. Позовавания на ПРП и на 2005 г. са направени само с цел да се допълни анализът, но те не са оказали решаващо влияние върху заключенията. Предвид гореизложеното следва да бъде отхвърлено твърдението, че периодът за оценка на вредата е довел до противоречия в анализа.
1.4 Представителност на извадката на производители от Съюза
(343)
Няколко страни поддържаха твърдението, че извадката на производители от Съюза не е били представителна по отношение на видовете на продукта, размерa и географското разпределение.
(344)
В този контекст те твърдяха, че Комисията не е предоставила достатъчно разяснения относно географското разпределение на извадката и че при всички положения тя не е представителна, тъй като обувки се произвеждат в поне 7 държави-членки, само четири от които са били включени в извадката. Освен това те заявиха, че конкретно една държава-членка е била представена в по-висока от необходимата степен. Също така една заинтересована страна поиска Комисията да предостави информация относно дела на споразуменията за работа на ишлеме при производството на Съюза.
(345)
Също така една страна заяви, че дамските обувки са били представени в извадката в по-висока от необходимата степен, а друга страна припомни, че рентабилността съгласно извадката не е била представителна в сравнение с цифрата, получена въз основа на данните от жалбата.
(346)
В съображение 28 са предоставени подробности относно географското разпределение на извадката и нейната представителност в сравнение с цялостното разпределение в Съюза. В този контекст се припомня, че извадката до голяма степен отразява географското разпределение на цялата генерална съвкупност и че не е необходимо напълно идентично географско разпределение. В допълнение при разследването бе разкрито, че около 60 % от производството в извадката е извършвано чрез т. нар. споразумения за „възлагане на подизпълнители“ или за „работа на ишлеме“.
(347)
Освен това, тъй като такова „възлагане на подизпълнители“ или „работа на ишлеме“ има и между дружества в различни държави-членки, бе положено старание да се гарантира, че производството е отнесено към държавата-членка на дружеството, поръчало услугата.
(348)
Предвид посоченото по-горе известно различие по отношение на теглото на една държава-членка няма да доведе до непредставителност на извадката. Също така предвид споразуменията за възлагане на подизпълнители и факта, че две трети от производството са съсредоточени в три държави-членки, не може да се изисква да бъдат включени представители от седем държави производители.
(349)
Припомня се, че в съображение 29 бе установено, че производителите от Съюза в извадката включваха извадка на продуктовите гами, отразяваща до голяма степен тези на цялата генерална съвкупност. Същото се отнася и за разделението по пол и въпреки че има различия във всички категории, мъжките, дамските и детските обувки се продават в значителни количества от включените в представителната извадка дружества, както и от цялата генерална съвкупност. Относно равнището на печалба, наличието на различия между извадката и искането не води до непредставителност на извадката. При всички случаи следва да се отбележи, че рентабилността на извадката е в същите граници като тази, получена въз основа на анализа на цялата информация в жалбата.
1.5 Ниво на митото при първоначалното разследване
(350)
Някои страни изказаха твърдения, че Китай е бил дискриминиран по отношение на Виетнам още от първоначалния случай, тъй като върху вноса от Китай е било наложено по-високо мито, въпреки че дъмпинговият марж, установен за Китай, е бил по-нисък от този за Виетнам. Също така бе заявено, че Китай е бил дискриминиран чрез метода, използван за коригиране на маржа на вредата при първоначалното разследване.
(351)
Първо, по закон в Съюза митата се установяват съгласно правилото за по-ниското мито, което означава, че митото може да се определи въз основа на маржа на вредата, вместо на дъмпинговия марж. Второ, в първоначалния случай бе преценено, че за да бъде наложена възможно най-леката мярка за неутрализиране на вредоносния дъмпинг, е необходимо да бъдат взети предвид невредоносните обеми и стойности, изчислени с цел установяване на възможно най-леката мярка за неутрализиране на вредата, причинена от Китай и Виетнам, чието изражение са наложените мита. В този контекст се припомня, че целта на дадено преразглеждане с оглед изтичане на срока е да се оцени дали наличните факти биха оправдали запазването на мерките в настоящата им форма за допълнителен период от време. Предвид факта, че настоящото преразглеждане няма за цел промяна на нивото на мерките, аргументите в тази насока не могат да бъдат взети под внимание.
2. ПОЛУЧЕНИ КОМЕНТАРИ, СВЪРЗАНИ С АНАЛИЗА НА ВРЕДАТА
2.1 Кумулация на вноса от Китай и Виетнам
(352)
Една заинтересована страна заяви, че условията за кумулация не са били изпълнени, тъй като тенденцията при Виетнам е била много по-различна от тази при Китай. Също така бе заявено, че вече не може да се счита, че вносът от Виетнам причинява вреда, тъй като обемът в РПП е под този на невредоносния обем, установен при първоначалното разследване.
(353)
Припомня се, че в съображение 216 по-горе, както и по-нататък, е представен подробен анализ, който показва, че условията за кумулация са били изпълнени. Предвид този факт аргументът за невредоносния обем не е приложим.
2.2 Ефект от прехвърляне на производството
(354)
Една заинтересована страна посочи, че според документа за оповестяване производството на Съюза продължава да прехвърля производството си извън нея. Според тези страни това показва, че настоящите мита не са били в състояние да спрат процеса на прехвърляне на производството.
(355)
В този контекст се припомня, че целта на митата е не да се спре или насърчи процесът на прехвърляне на производството, а да се коригира нарушаването на търговията, причинено от дъмпингов внос. Също така се отбелязва, че няколко дружества са прехвърлили своето производство в други държави-членки или в трети държави, за които не се прилагат мерките. Предвид посоченото по-горе този аргумент не може да бъде взет под внимание.
2.3 Въздействие на макроикономическите показатели
(356)
Според една заинтересована страна отговорите от националните асоциации не са били достатъчни като източник на показатели за вредата, тъй като е било възможно от някои техни отговори да бъде извлечена информация само за някои от показателите за вредата. Също така бе оспорен фактът, че са получени само девет отговора.
(357)
Няколко страни оспориха макроикономическите показатели поради факта, че те се основават на производството на Съюза като цяло, вместо на информацията, получена от жалбоподателите и поддръжниците им. Основанието за определяне на макроикономическите показатели вече бе обяснено в съображение 337 по-горе, поради което не се налага допълнителна оценка. Една заинтересована страна посочи, че така или иначе макроикономическите показатели не са надеждни. Като пример за това защо цифрите следва да се считат за нереалистични бе посочен фактът, че от първоначалното разследване до този момент бе наблюдаван прираст на заетостта от 359 %. В подкрепа на това твърдение бе забележката, според която в няколко случая макроикономическите показатели се различаваха от тези в извадката.
(358)
Няколко заинтересовани страни посочиха несъответствие при оповестените тенденции в потреблението, като в една част от документа се отбелязва спад от 7 %, а в друга - 14 %. Също така беше счетено, че данните за производствения капацитет и за заетостта не си несъответстват, тъй като въпреки че според документа за оповестяване са взаимосвързани, те сочат различни тенденции.
(359)
По отношение на източниците и както бе обяснено по-горе в съображения 225-226, Комисията поиска и получи от националните асоциации информацията, с която те реалистично разполагаха. Фактът, че тя не обхваща всички показатели за вредата, в никакъв случай не представлява аномалия, а по-скоро отражение на това, че тези органи просто нямат достъп до данни, свързани с някои специфични показатели. Поради това разследващият орган получава такива данни от представителна извадка от дружества. Деветте отговора, получени от националните асоциации, съответстват на подчертано преобладаваща част от производството (над 80 % от общото производство на Съюза) и бяха допълнени с налична статистическа информация и други данни, предоставени от заинтересованите страни.
(360)
По отношение на равнището на заетост се припомня, че при първоначалното разследване цифрата 57 000 работници бе посочена въз основа на информацията, предоставена от жалбоподателите. Настоящата цифра от 262 000 заети лица е макроикономически показател и се отнася за производството на Съюза, така както е определено по-горе. По отношение на разликите между показателите за извадката и за цялото производство на Съюза се припомня, че не е необходимо тези показатели да са напълно еднакви, за да бъдат представителни. Фактът, че те следват едни и същи тенденции, е още едно доказателство за тяхната представителност. По отношение на твърдението за несъответствие на данните за потреблението, намалението от 7 % се отнасяше за периода от 2006 г. до РПП, а това от 14 % - за периода от 2005 г. до РПП.
(361)
Предвид посоченото по-горе коментарите относно състава и анализа на макроикономическите показатели следва да бъдат отхвърлени.
2.4 Въздействие на микроикономическите показатели
(362)
Една заинтересована страна посочи, че печалбата от 3 %, постигната от производството на Съюза, следва да се смята за добър резултат, особено като се има предвид свиването на пазара. Също така бе посочено, че фактът, че през посочения период производството на Съюза е било в състояние да повиши цените с 30 %, не е в подкрепа на твърдението, че производството на Съюза е подложено на ценови натиск от страна на вноса от Китай и Виетнам.
(363)
Както бе установено при първоначалното разследване, при липса на вредоносен внос очакваното равнище на печалба е 6 %, доста над равнището от 3 %, постигнато от производството на Съюза, което освен това не е достатъчно високо, за да се гарантира жизнеспособността в средносрочен план и да се финансира текущият процес на преструктуриране. Това също следва да се сравни с много доброто равнище на печалба на вносителите. По отношение на продажните цени на производството на Съюза, тяхното увеличаване не възпрепятства пряката конкуренция между продуктите и следователно са били засегнати подбиването на цените и продажбата на занижени цени. Ниският марж на печалбата е доказателство за ценовия натиск, като производството на Съюза не може да приложи по-голяма надценка.
(364)
Предвид посоченото по-горе коментарите относно анализа на микроикономическите показатели следва да бъдат отхвърлени.
2.5 Анализ на подбиването на цените
(365)
Няколко заинтересовани страни повдигнаха въпроси относно анализа на подбиването на цените, извършен от Комисията. В този контекст те изказаха мнение, че Комисията изкуствено е завишила степента на съответствие на продуктовите контролни номера - ПКН, като е прекласифицирала някои обувки от продуктова група Д в група А.
(366)
Според няколко заинтересовани страни Комисията не е оповестила защо степента на корекция за изследователските и развойните дейности, определена при първоначалното разследване, сега е била занижена. Също така имаше мнения, че Комисията не бе оповестила до каква степен бяха направени корекции за продажби на несвързани търговски дружества.
(367)
Твърдението, че чрез прекласифициране на ПКН е постигнато изкуствено съответствие, не е вярно. Както е посочено в съображение 57 и по-нататък, прекласифициране не е извършвано, въпреки че когато е било уместно - в случаите, в които страните са били декларирали обувките в грешна категория, се е налагало извършване на корекция.
(368)
По отношение на твърдението, че промяната в корекцията на изследователските и развойните дейности не е била обоснована, следва да се отбележи, че за определянето ѝ са използвани същите методи, приложени при първоначалното разследване, т.е. въз основа на проверена информация, предоставена от съдействащите страни, която се отнася за РПП. Цената на база CIF на износителите е определена въз основа на данните, предоставени от самите дружества и коригирани при необходимост.
(369)
Предвид посоченото по-горе твърденията, че анализът на подбиването на цените е непълен, следва да бъдат отхвърлени.
2.6 Заключение относно продължаване на вредата
(370)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че всички общи показатели за вредата са положителни и че Комисията е направила своите заключения за продължаване на вредата единствено въз основа на рентабилността. Освен това, предвид факта, че рентабилността в РПП е била най-висока от 2001 г. насам, би следвало този показател също да се интерпретира като доказателство за това, че производството на Съюза вече не търпи вреда. В допълнение, в подкрепа на своите твърдения, че на производството на Съюза не се нанасят вреди, няколко заинтересовани страни посочиха поименно и дадоха конкретни примери за дружества, чиято дейност се развива успешно.
(371)
Според друга заинтересована страна при оценката на производството и продажбите, както и на цялостната картина на вредата, Комисията не е взела предвид въздействието на промяната на бизнес модела. Също така бе заявено, че не е бил взет под внимание ефектът от прехвърлянето на производство, като според тази страна ако дейността в тази насока е била взета предвид, средната печалба на извадката е щяла да бъде много по-висока.
(372)
В този контекст се подчертава, че анализът на показателите за вредата е с глобален характер и не е необходимо всички показатели да показват влошаване, за да бъде установено наличие на вреда. Следва също така да се отчете фактът, че през разглеждания период са били в сила определени мерки и следователно е логично да се очаква известно коригиране на вредата. Въпреки това, както вече бе посочено в съображение 257 и по-нататък, показателите за потреблението, производството, продажбите и използвания капацитет през този период са се влошили, продължава да се наблюдава в голяма степен подбиване на цените и продажба на занижени цени, а рентабилността остава на много ниско равнище, значително под обичайната печалба, която може да се очаква при липса на вредоносен дъмпинг. Като цяло картината показва частично отстраняване на вредата от мерките, но в никакъв случай нейното изчезване.
(373)
При отрасъл с над 18 000 дружества е естествено да има различия в резултатите на отделните дружества, но това не означава липса на вреда за производството като цяло. Припомня се, че анализът на макроикономическите показатели за цялото производство и на микроикономическите показатели за представителна извадка на производители (и двете съгласно чл. 4, параграф 1 от основния регламент) показа, че вредата продължава.
(374)
Относно въздействието на промяната на бизнес модела, изчислената средна печалба се отнася за включените в извадката производители от Съюза. Всички промени (т.е. бизнес модел, равнище на търговия) бяха включени в анализа. Съгласно законовите изисквания дейността на даден стопанки субект като вносител не може да бъде приписана към неговата функция на производител.
(375)
Предвид посоченото по-горе заключенията относно вредата, определени в съображения 257-260, остават непроменени.
3. ПОЛУЧЕНИ КОМЕНТАРИ, ОТНАСЯЩИ СЕ ДО ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНАТА ВРЪЗКА МЕЖДУ ПОНЕСЕНАТА ОТ ПРОИЗВОДСТВОТО НА СЪЮЗА ВРЕДА И ДЪМПИНГОВИЯ ВНОС
(376)
Няколко заинтересовани страни счетоха, че Комисията е пропуснала да разгледа цялостното въздействие на други причини върху финансовата жизнеспособност на производителите от Съюза. В общи линии те твърдяха, че Комисията е възприела изолационистки подход към въздействието на други причини. В този контекст те изтъкнаха, че фактът, че всеки въпрос е бил оценен поотделно, означава, че на дъмпинговия внос са били приписани всички видове въздействия, без оцененото в момента на анализа.
(377)
Няколко заинтересовани страни счетоха, че Комисията е недооценила въздействието на вноса от трети държави. Според тези страни средната претеглена цена на вноса от трети държави е била само с 0,39 € по-висока от тази на КНР и Виетнам и поради това би следвало да е оказала значително въздействие върху производството на Съюза. Те посочиха също така, че ако сравнението се основаваше върху стойностите на разтоварените стоки, а не върху CIF стойностите, цените на вноса, по-специално от Индия и Индонезия, щяха да бъдат по-ниски от тези на засегнатите държави.
(378)
Няколко страни твърдяха, че Комисията е пропуснала да обоснове извода, че е била налице конкуренция между разглеждания продукт и сходния продукт произвеждан в Съюза. Те твърдяха също така, че този извод е противоречив, тъй като на няколко места в документа, съдържащ заключенията, е описано по какъв начин производството на Съюза е съсредоточено в средния и горния пазарен сегмент. Направен бе изводът, че тази констатация трудно може да се съвмести със заключението, че производството на Съюза е в конкуренция с китайските и виетнамските продукти, които са в долния пазарен сегмент. Една заинтересована страна беше на мнение, че Комисията не е дала определение на това, кои продукти следва да се считат за продукти от горния, средния и долния пазарен сегмент, и твърдеше, че няма представени доказателства за това, че производството на Съюза действително се движи към горния пазарен сегмент.
(379)
Една заинтересована страна считаше, че Комисията не е взела под внимание отражението на промяната в потреблението и на кризата върху производството на Съюза. По-специално, тя считаше, че Комисията погрешно е направила извода, че цените на вноса ще спаднат вследствие на кризата, докато действителното развитие през шестте месеца след РПП показва спад при количествата и увеличение при цените.
(380)
Една заинтересована страна считаше, че Комисията не е предоставила достатъчно доказателства, сочещи, че структурните недостатъци не биха могли да бъдат причина за проблемите, пред които е изправено производството. Според тази страна, аргументът, че са налице вреди и за онези дружества, които са сменили своя модел на стопанска дейност, следва да се отхвърли, тъй като тя е на мнение, че промяната на модела на стопанска дейност сама по себе си не означава, че не е имало структурни проблеми.
(381)
Наред с другите гореупоменати причини, една заинтересована страна твърдеше, че в рамките на общия анализ на другите причини Комисията е пропуснала да направи оценка на въздействието на преобразувания модел на стопанска дейност върху печалбата на производителите от Съюза и на ефекта от изнасянето на производства върху производството на Съюза, както и от липсата на квалифицирана работна ръка.
(382)
В този контекст следва да припомним, че в рамките на настоящото преразглеждане бе направен по-внимателен и всеобхватен анализ на другите фактори. Също така следва да припомним заключението в съображение 285, според което тези фактори бяха анализирани взети заедно и поотделно, и че поради тази причина твърдението, че Комисията е използвала изолационистки подход, не може да бъде прието за вярно.
(383)
Що се отнася до въздействието на вноса с произход от трети държави, в хода на разследването бяха установени значителни различия, по отношение на цената на вноса, между засегнатите държави и други трети държави, при повечето от които средните цени са значително по-високи от тези на КНР и Виетнам. Следва да припомним, че според съображение 277 тези различия се отнасят също и за Индия, а, при съпоставка с КНР, и за Индонезия. Освен това, дори и да оставим настрана разликата в цената на вноса, пазарният дял на Индия и Индонезия е съответно само 8 % и 5 %, срещу 29 % за КНР и Виетнам. Ето защо, по отношение на обемите, въздействието на вноса не прекъсва причинно-следствената връзка.
(384)
Съображение 265 дава пълен анализ на конкуренцията между обувките, внесени от засегнатите държави, и обувките, произведени в Съюза. В този контекст може само да се добави, че констатациите, касаещи дружествата, включени в представителната извадка, които са променили своя модел на стопанска дейност, ясно показаха, че тази част от производството бележи ориентация към по-горния пазарен сегмент. Установено бе също така осезаемо присъствие на дъмпингов внос в средния/горния пазарен сегмент. Неповерителното досие е попълнено и с доказателства за видовете продукти, произвеждани в Съюза, и тези, които се внасят. Както вече беше установено при предишното разследване, „средният/горният“ сегмент основно обхваща маркови продукти с по-висока цена на дребно. Долните сегменти обхващат немаркови продукти, продавани на по-ниски цени. С оглед на гореизложеното, не може да се приеме аргументът, според който анализът на съществуващата конкуренция между продуктите е лишен от фактическо основание.
(385)
Както видяхме в съображение 278 и следващите след него, направен бе пълен анализ на въздействието на промяната в тенденциите при потреблението. Що се отнася до ролята на икономическата криза, в рамките на разследването стремежът основно беше да се гарантира, че като причина за икономическия спад няма да бъде сочен дъмпинговият внос. Във връзка с това, следва преди всичко да се подчертае, че РПП, върху който се основава анализът на вредата, обхваща предшестващ кризата период. Поради тази причина ефектът от икономическия спад не намери място в анализа на РПП. При все това, предвид обстоятелството, че определен брой заинтересовани страни изтъкнаха аргумента, че по-скоро икономическата криза, отколкото дъмпинговият внос, са в основата на проблемите, пред които е изправено производството на Съюза, бе предприет и допълнителен анализ, в частност за оценка на развитието на ситуацията в периода след РПП. Едно увеличение на цените на вноса през шестте месеца, последвали РПП, не би могло да обори изложения в съображение 302 извод, че икономическият спад е в състояние да увеличи още повече въздействието на дъмпинга. Очакваният ценови натиск евентуално ще се прояви на всички нива, особено на ниво продажби на дребно. Предвид гореизложеното, твърдението, че не е било взето под внимание въздействието на понижението на потреблението и на икономическия спад, следва да се отхвърли.
(386)
В документа с окончателните заключения се съдържа задълбочен анализ на състоянието на производството на Съюза, с оглед на промяната на модела на стопанска дейност и на ефективността. В този контекст следва да се добави, че ефектът от смяната на модела на стопанска дейност може ясно да се види при тази група дружества под формата на подобрение на показателите за вреда. Подобряването на съотношението между себестойност и цени показа, че този нов модел на стопанска дейност е изграден на принципа на ефективността и е жизнеспособен. Поради това твърдението, че промяната на модела на стопанска дейност не би могла да бъде доказателство за ефективността на производството на Съюза, следва да се отхвърли.
(387)
И на последно място, следва да припомним, че, противно на твърденията, в няколко части на документа, съдържащ окончателните заключения, беше анализирано въздействието на промяната на модела на стопанска дейност върху рентабилността, продажбите и продукцията, като същото беше взето под внимание при обсъждането на твърдението, че производството на Съюза е страдало от структурни проблеми. По подобен начин, както бе обяснено в съображение 23 по-горе, в анализа присъстваше и изнасянето на производство като модел на стопанска дейност. При все това, в раздела, посветен на интереса на Съюза, беше направена също така оценка и на положението на вносителите и на търговците на дребно и внимателно бяха анализирани всички данни, предоставени от единствения оказал съдействие производител, изключен от определението за производство на Съюза. Що се отнася до необоснованото твърдение, че липсата на квалифицирана работна ръка би могла да бъде причина за проблемите, изпитани от производството на Съюза, този проблем вече бе разгледан в съображение 244 и поради това не се нуждае от повече изясняване. Предвид гореизложеното, твърдението, че Комисията не е взела под внимание други фактори, следва да се отхвърли.
К. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. ВЪВЕДЕНИЕ
(388)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледано дали запазването на действащите антидъмпингови мерки би било в противоречие с интереса на Съюза като цяло. Определянето на интереса на Съюза се основава на оценка на различните засегнати интереси, т.е. на интересите на производството на Съюза, на други производители от Съюза, вносители, търговци на дребно/дистрибутори и потребители.
(389)
С цел да се оцени въздействието на продължаването или прекратяването на мерките, Комисията поиска информация от всички заинтересовани страни. Въпреки че не е абсолютно необходимо от правна гледна точка, но с оглед на сложността на случая, беше счетено за уместно да се събере, доколкото е възможно, допълнителна информация от по-широк кръг гледни точки, отколкото е обичайната практика на Съюза. Това позволи на разследващия орган да направи кръстосана проверка на валидността на резултатите. Що се отнася до производството на Съюза, беше поискано не само от дружествата, включени в представителната извадка в настоящото разследване в рамките на преразглеждането с оглед изтичането на срока, да предоставят конкретни данни, но също и от други производители от Съюза. Общо бяха взети предвид коментарите на 14 производители от Съюза, както и предоставената информация от девет асоциации на производители на обувки. Въпросници за изготвяне на представителната извадка бяха изпратени до 139 дружества, които или е известно че са вносители на разглеждания продукт или са посочени в искането като такива. Няколко други страни получиха такъв въпросник по тяхно искане. Двадесет и един вносители попълниха въпросника за изготвяне на представителна извадка и заявиха интерес да бъдат включени в нея. Специфични въпросници за целите на настоящия анализ бяха изпратени и на асоциации на вносители, както и на търговци на едро, дистрибутори и търговци на дребно и техните асоциации. В тази връзка бяха получени осем попълнени въпросника. И накрая, бяха изпратени специфични въпроси на потребителски асоциации. Три от тях предоставиха своите отговори.
(390)
Фактът, че настоящото разследване представлява преразглеждане и поради това анализира ситуация, в която антидъмпинговите мерки вече са в сила, позволява да се оцени всяко неоправдано негативно въздействие върху страните, засегнати от настоящите антидъмпингови мерки. Въз основа на горепосоченото беше разгледано дали въпреки заключенията относно продължаването на дъмпинга и вредата съществуват основателни причини, които биха довели до заключението, че не е в интерес на Съюза да продължи прилагането на мерките в този конкретен случай.
2. ИНТЕРЕС НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА СЪЮЗА
(391)
Що се отнася до производството на Съюза, както е посочено в раздели Ж.2, Ж.3 и Ж.4, разследването показа, че значителна част от производителите от Съюза са успели да се възползват от налагането на мерките. Резкият икономически спад, който беше установен в първоначалното разследване и който доведе до налагането на окончателни антидъмпингови мерки, беше прекратен с приключването на постоянната загуба на пазарен дял, рентабилност и заетост. Това стабилизиране на състоянието на производството на Съюза се счита за действително важно подобрение, тъй като това показва, че за относително кратък период от време голяма част от производителите от Съюза са успели да обърнат рязката тенденция към понижаване преди налагането на мерките. Действително преразглеждането разкри, че в рамките на Съюза все още е налице съществено производство на обувки с горна част от естествена кожа, което възлиза на около 360 милиона чифта обувки по време на РПП и осигурява заетост за около 260 000 души. Припомня се, че подчертано преобладаващата част от тези производители са малки до средни дружества, които са от жизненоважно значение за благосъстоянието в някои региони. Значителна част от тези производители са разработили бизнес модели, които повишават тяхната конкурентоспособност, като постепенното преминаване към сегмента на висококачествени стоки, съсредоточаването върху продукти с висока стойност, създаването на марки, рационализирането на дистрибуторските им канали и създаването на мрежи за сътрудничество в близост до тях или на друго място, както е описано в съображение 201 и следващите го. По отношение на все още значителната, но намаляваща част от производството на Съюза, чието състояние продължава да се влошава във всички аспекти въпреки налагането на мерки, тази част се е възползвала от мерките, доколкото мерките са попречили на още по-бързото влошаване на състоянието и на възможен фалит, като предоставят ценно време, което да позволи на тези производители да се приспособят към променящите се пазарни условия.
(392)
От друга страна, разследването показа, че след две години прилагане на мерките производството на Съюза като цяло е все още в деликатно състояние и е уязвимо спрямо влиянието на дъмпинговия внос, който подбива цените на производството на Съюза, както е посочено в съображение 259 и следващите го.
(393)
В обобщение, производството се е възползвало от мерките и е показало способността си да подобри положението си и жизнеспособността си, щом мерките смекчат последиците от вредоносния дъмпинг.
(394)
В тази връзка няколко заинтересовани страни изказаха твърдението и го повториха след оповестяването на окончателните констатации, че мерките не са имали желаното въздействие да допринесат за възвръщането на известен пазарен дял или производствена дейност за производителите от Съюза, а от тях са се възползвали главно производители от трети държави. Следва да се отбележи, че, както е показано в таблица 10, пазарният дял на производството на Съюза остава стабилен, докато пазарният дял на вноса от други държави се е увеличил значително. Така още от самите данни е видно, че производството на Съюза стабилизира позициите си на пазара след налагането на антидъмпинговите мерки. На фона на все по-намаляващите продажби и пазарен дял, посочени в първоначалното разследване, стабилизиране на ниво от около 40 % пазарен дял следва да се счита за съществен успех за производството на Съюза. Освен това се подчертава, че антидъмпинговите мерки не се налагат, за да се създадат работни места в Съюза или в крайна сметка да се върне производство в Съюза (или да се прекрати вносът), а за да се възстановят равнопоставените условия на конкуренция между продуктите от Съюза и дъмпинговия внос. Антидъмпинговите мерки са наложени единствено с цел да се възстановят условията за лоялна търговия на пазара на Съюза и по този начин да се позволи на производителите от Съюза да се възстановят, като увеличат продажбите и/или цените си до устойчиви нива. Освен това, както е посочено в таблица 8, вносът от трети държави е със значително по-висока средна цена или е бил в относително по-малки обеми, така че неговото въздействие върху производителите от Съюза е по-слабо изразено. В заключение, производителите от Съюза са се възползвали от налагането на мерките, тъй като постоянната загуба на пазарен дял бе прекратена, те стабилизираха обема на продажбите си и успяха да увеличат рентабилността и продажните си цени. С оглед на това аргументът се отхвърля.
(395)
Ако мерките се запазят, може да се очаква, че производството на Съюза ще продължи да се възползва от тях, като поне ще запази относителната си позиция на пазара и ще продължи да я подобрява, след като негативните последици от икономическия спад бъдат преодолени. По време на икономическия спад мерките вероятно ще спомогнат за смекчаване на въздействието на значителното количество дъмпингов внос на ниски цени, като предотвратят ново голямо увеличение на вноса, каквото беше наблюдавано преди налагането на мерките, особено през 2005 г., когато изтече срокът на прилагане на квотите. Като се има предвид, че конкуренцията се е засилила във всички продуктови сегменти, т.е. поради модните тенденции, водещи до взаимозаменяема употреба на видовете продукти, мерките също така ще спомогнат за защитата на продукти, произведени в Съюза, от навлизането на продукти от дъмпингов внос в техните продуктови сегменти. Действително, както бе установено по време на разследването, и някои производители от засегнатите държави са преминали към по-висок сегмент чрез производство на обувки със средно и дори високо качество. Това ще позволи на производството на Съюза да запази относителното си позициониране и следователно ще запази значителен процент на заетост.
(396)
Може да се очаква също, че с подобряването на икономическите условия и увеличаването на потреблението хората ще са готови да изразходват повече средства за обувки, и по-специално за по-скъпи обувки, като по този начин ще се облагодетелстват производителите от Съюза. В този случай продължаването на мерките ще позволи на все по-голяма част от производителите от Съюза (да продължат) да работят за по-нататъшно развитие на своите бизнес модели, производствен процес и дистрибуторски канали и по този начин постепенно да подобрят финансовото си състояние, както беше потвърдено при разследвания период в рамките на преразглеждането.
(397)
В случай на прекратяване на мерките може да се очаква, че вече изключително интензивната конкуренция, по-специално в средния/ниския сегмент, ще се повиши значително. Може да се очаква още, че тази повишена ценова конкуренция в ниския и средния сегмент ще окаже пряко въздействие върху цените на всички останали видове обувки. Това от своя страна най-вероятно ще застраши и голямата група производители от Съюза, които са успели да преразгледат своя бизнес модел и да подобрят състоянието си. Тъй като финансовото състояние и рентабилността на тези производители не са достатъчно стабилни, за да устоят за продължителен период от време на ценовия натиск от страна на големи количества дъмпингов внос, който значително подбива цените на производството на Съюза, това най-вероятно ще принуди много повече производители да прекратят дейността си и ще доведе до значителна загуба на пряка заетост за европейските производители и за доставчиците на стоки и услуги за производството на Съюза.
3. ДОПЪЛНИТЕЛЕН АНАЛИЗ ОТНОСНО ИНТЕРЕСА НА ПРОИЗВОДИТЕЛИТЕ ОТ СЪЮЗА
(398)
За да се добие по-пълна представа за интересите на производителите от Съюза и извън стандартния анализ на въздействието върху производството на Съюза като цяло, беше събрана допълнителна информация чрез националните асоциации на обувната промишленост, както и дружествата, включени в представителната извадка за първоначалното разследване. Освен това, един съдействащ производител, който е бил изключен от производството на Съюза, но все още има значително производство в Съюза, представи мнението си.
(399)
Допълнителната информация, събрана от националните асоциации на производителите на обувки показват разнородна картина, най-вече в зависимост от това дали в конкретната държава-членка е налице значително производство на обувки или дали държавата има важен интерес в областта на вноса. Докато пет национални асоциации със значим обем на производство на обувки подкрепиха продължаването на мерките, четири други асоциации, представляващи държави, в които производството на обувки до голяма степен или изцяло е прехвърлено в трети държави или със значителен производствен капацитет, но също и със значителен внос, заявиха, че продължаването на мерките като цяло би било в противоречие с интереса на Съюза. Последните асоциации представляват повече дружества, които внасят или разпространяват/продават на дребно в значителна степен. Поради това техните мнения също бяха разгледани в съображенията по-долу, в които се разглеждат интересите на несвързани вносители и търговци на дребно. Като цяло, общият обем на производство на тези четири асоциации е значително по-нисък от този на петте асоциации, които заявиха, че мерките са от полза за производителите.
(400)
Освен това, включените в представителната извадка за първоначалното разследване производители от Съюза също бяха запитани с цел да се допълни картината и да се анализират някои от твърденията, че производството на Съюза е изчезнало и следователно не се е възползвало от налагането на мерките. Това допълнително събиране на информация от производителите от Съюза, включвани в предишната представителна извадка, също беше обосновано съгласно аспектите на интереса на Съюза, тъй като секторът за производство на обувки в Съюза спада към производство, което е толкова фрагментирано и разнородно, че представителната извадка за вредата е неизбежно малка.
(401)
Това разглеждане на състоянието на производителите от Съюза, включвани в предишната представителна извадка, установи, че всички съдействащи дружества, включени в извадката в първоначалното разследване, са запазили голяма част от производството си в Съюза. Като цяло те се изказаха в полза на продължаването на антидъмпинговите мерки и подчертаха положителния ефект от тях за заетостта в Съюза. Същевременно повечето от тях са прехвърлили част от производството си на обувки в държави извън Съюза, включително в една от засегнатите държави, и се стремят към допълнителни решения в своята бизнес стратегия с цел повишаване на конкурентоспособността. Тези, които продължават да произвеждат само в рамките на Съюза, се специализират в сегмента на високо позиционираните висококачествени стоки с относително кратки срокове на доставка. Отговорите на производителите от Съюза, включени в предишната представителна извадка, потвърдиха, както е описано в раздела за вредата за производителите от Съюза, че са разработени различни бизнес модели и някои от производителите от Съюза се адаптират към променящите се условия на пазара чрез редица действия, включително чрез прехвърляне на част от производството в трети държави и/или в рамките на Съюза, промяна на каналите за продажба, инвестиране в качеството и имиджа на марката и др. Тези отговори също потвърждават описаната по-горе обща картина по отношение на ползите от запазването на мерките и недостатъците от тяхното прекратяване за производството на Съюза.
(402)
На последно място, с цел да се допълни картината на производствените интереси на Съюза, отговорът на производителя, изключен от определението за производство на Съюза, също беше анализиран. Той представи консолидиран отговор за всичките си европейски дейности, както и отделни отговори на двете си европейски производствени звена. Този производител се беше противопоставил на искането за преразглеждане, тъй като беше против продължаването на въпросните антидъмпингови мерки.
(403)
Дружеството разполага с две производствени съоръжения в Съюза, в които се извършват операциите по комплектоване, като се използват горни части, произведени в Азия. Независимо от това, обемите на производство на тези две фабрики значително са намалели между 2005 г. и РПП. Докато през 2005 г. вносните обувки представляват по-малко от половината от обема на обувките, продавани от дружеството, този процент нараства значително до РПП, през който по-голямата част от продаваните от дружеството обувки се закупува пряко от Азия. Едно по-скорошно проучване на пазара показва, че дружеството допълнително намалява производствената си дейност в Съюза и заменя тези количества с внос.
(404)
Въпреки че дружеството значително е намалило производствената си дейност в Съюза, това е довело само до лек спад в общата заетост в рамките на Съюза. Изглеждаше, че от 2005 г. насам дружеството е увеличило цялостния си оборот и значително е подобрило рентабилността си. Това е довело до допълнителни работни места в Съюза в области, различни от производствената (администрация, проектиране и развитие, маркетинг и продажби и др.). От наличната информация изглежда, че макар антидъмпинговите мита да са оказали негативно въздействие върху финансовите резултати на дружеството, те не са били от такова значение, тъй като общата рентабилността се е подобрила. Наличието на антидъмпингови мерки не е спряло дружеството да продължи да прехвърля производството си в трети държави, включително и в засегнатите държави. От друга страна, налагането на мерки не е довело до увеличаване на производството на дружеството в Съюза. Следователно, стратегическите решения за производствените дейности изглежда са били взети въз основа на по-широки съображения относно разходите.
(405)
Ако мерките бъдат продължени, дружеството най-вероятно ще продължи да бъде засегнато от антидъмпинговите мита, тъй като то най-вероятно ще продължи да внася от засегнатите държави. Обхватът на това негативно въздействие на митата най-вероятно ще продължи да бъде незначителен, имайки предвид, че дружеството може да разнообрази източниците на внос, както е правило в миналото. Ако, от друга страна, мерките бъдат отменени, дружеството ще има полза с оглед на своя внос от засегнатите държави и вероятно ще увеличи още повече своята рентабилност.
(406)
В заключение, един по-подробен анализ на други производители от Съюза потвърждава общите констатации, т.е. че производителите са разработили няколко различни бизнес модела и повечето от тях изглежда са се възползвали от налагането на антидъмпингови мерки, тъй като са докладвали за слабо подобряване на състоянието и повишаване на конкурентоспособността чрез приспособяване, inter alia, на производствените стратегии и каналите за продажба. Следователноналичната информация показва, че повечето от тези производители ще продължат да имат полза от запазването на мерките, поне по отношение на решението си да запазят производствените си дейности в Съюза. От друга страна, тези производители биха пострадали, ако мерките бъдат прекратени, тъй като дъмпинговият внос от засегнатите държави би упражнил ценови натиск върху всички продуктови сегменти, в които участват въпросните производители.
(407)
Негативното въздействие върху някои производители, които са прехвърлили производство в засегнатите държави, най-вероятно ще продължи да не бъде извънредно голямо, както беше доказано в миналото и като се има предвид, че мерките не са успели да възпрат тези производители да продължават да изнасят производство в засегнатите държави. По този начин въздействието на антидъмпингови мита върху тези производители ще зависи най-вече от собствените решения на дружеството за мястото на производство. Следователно от самите дружества би зависило как ще бъдат засегнати от въздействието на антидъмпинговите мита.
4. ИНТЕРЕС НА НЕСВЪРЗАНИТЕ ВНОСИТЕЛИ
4.1. Общи положения
(408)
Разследването в рамките на преразглеждането потвърди, че могат да се разграничат две основни категории вносители. Едната категория се състои основно от дружества, които внасят и препродават обувки със собствена марка, производството на които е прехвърлено в трети държави. Тези дружества обикновено имат значителни дейности в Съюза, например в областта на дизайна, научноизследователската и развойната дейност, снабдяването със суровини, а понякога дори и собствена дистрибуторска верига. От това следва, че тази категория вносители извършва дейности в Съюза, осигуряващи значителна „добавена стойност“, за които обикновено използва труда на относително голям брой служители. Втората категория се състои от вносители, които са изцяло търговци, и търговията им е съсредоточена повече върху обема и по-малко върху марката - те продават предимно обувки с „търговска марка на разпространителя“. Тези вносители по принцип имат по-ниски структурни разходи и дейности с по-малко добавена стойност в Съюза.
(409)
Беше установено, че в рамките на тези две основни категории са налице различни бизнес модели. Така например в първата категория могат да се разграничат марки с европейски произход, но също така и неевропейски марки, официални обувки, както и всекидневни обувки. Във втората категория попадат вносители, които имат собствени магазини, но също и вносители, които продават само на търговци на едро/дистрибутори. Някои от дружествата в тази втора категория продават само обувки с „търговска марка на разпространителя“, но други имат също конкретни споразумения за снабдяване с утвърдени марки и/или споразумения за лицензиране и/или смесени дружества.
(410)
С оглед на разнообразието сред вносителите, както е описано по-горе, и с цел да се получи възможно най-пълна представа, положението на вносителите бе анализирано от няколко различни страни. На първо място, бяха анализирани коментарите, получени от вносителите и техните асоциации. Освен това в тази връзка се проведоха консултации и бяха използвани статистически данни както и други подходящи публикации по въпроса. И накрая, за някои ключови икономически данни беше използвана проверената информация от извадката на вносителите.
(411)
Както бе посочено по-горе, за установяване на някои ключови икономически данни беше решено да се изготви извадка на вносителите. Това решение беше взето въз основа на факта, че първоначалното разследване показа, че броят на съдействащите вносители е голям и много от тях са изпратили отговори на въпросниците. Поради това беше счетено за уместно в настоящото преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките да се извърши изготвяне на извадка.
(412)
Както вече бе посочено в съображение 37, от 21 вносители от Съюза, които заявиха своята готовност да сътрудничат на разследването, осем бяха включени в извадката. Извадката включваше петте най-големи дружества по отношение на обема и стойността на вноса и препродажбите в Съюза, плюс няколко по-малки вносители; последните бяха включени с цел да се направи по-представителен напречен разрез на предлагащите съдействие страни с различните им бизнес модели, географско местоположение и сегменти на продаваните продукти. Включените в извадката дружества представляваха максималния брой дружества, чието разследване би могло да се приеме за възможно в рамките на наличното време. Според наличните данни на този етап от разследването, включените в извадката вносители представляваха около 18 % от вноса в Съюза на разглеждания продуктпо време на РПП. Едно от включените в извадката дружества, въпреки че изяви готовност да бъде включено в извадката, в крайна сметка не отговори на въпросника и всички усилия да се осигури сътрудничеството на този малък вносител останаха без резултат. Ето защо в крайна сметка това дружество следваше да бъде изключено от извадката. Седемте други вносители, включени в извадката, оказаха пълно съдействие на разследването и изпратиха отговори на въпросника в определените срокове.
(413)
Както бе посочено по-горе, проверените данни на вносителите, включени в извадката на съвкупна основа, позволиха, inter alia, да бъде направен подробен анализ на някои основни икономически параметри, което, с оглед на големия брой стопански субекти, би могло да бъде постигнато единствено чрез изготвяне на извадка. Въпреки това анализът на състоянието на вносителите не бе ограничено до информацията, предоставена в рамките на изготвянето на извадката. Материали от специализираната преса и пазарни проучвания, както и информация, потърсена и получена от заинтересованите страни, също бяха взети под внимание при анализа на интереса на Съюза. Използването на тази информация освен това гарантира, че всички основни бизнес модели, използвани в този сектор, бяха достатъчно добре представени в анализа.
(414)
Въз основа на проверената информация, предоставена от включените в извадката вносители, и другата информация от досието се преценява, че вносът и препродажбата на дистрибутори/търговци на дребно на разглеждания продукт е осигурявало работа на около 23 000 души в Съюза по време на РПП.
4.2. Обеми на вноса
(415)
Както вече беше отразено в таблица 4, данните на Евростат показват, че от 2005 г. вносът на разглеждания продукт, е намалял значително с около 90 милиона чифта. През същия период вносът на обувки от естествена кожа от други държави се е увеличил с около 43 милиона чифта до 201 милиона чифта. Резултатът е, че докато през 2005 г. обемът на вноса от КНР и Виетнам е бил много по-висок (+ 80 %) в сравнение с обема на вноса от всички други държави, по време на РПП равнището на вноса от другите държави е надвишило равнището на вноса от КНР и Виетнам с 4 %. Данните на Евростат показват също, че от 2005 г. насам общият внос на въпросния продукт е намалял с 11 %.
(416)
Един голям вносител, който съдействаше на разследването, но не участва в изготвянето на извадката, съобщи информация за сходно развитие на вноса. Това дружество заяви, че покупките му на разглеждания продукт, са намалели с 25 % от 2005 г. насам, докато вносът на обувки от естествена кожа от други държави се е увеличил значително.
(417)
Що се отнася до включените в извадката вносители, вносът на обувки от естествена кожа през периода 2005 г.-РПП по отношение на обема се е развил, както следва:
Таблица 19
Обеми на вноса на включените в извадката вносители (в чифтове)
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
КНР и Виетнам
29 761 231
30 806 163
26 616 891
29 577 492
индексиран
100
104
89
99
Други държави
13 181 962
16 077 607
22 680 174
28 096 596
индексиран
100
122
172
213
(418)
В съответствие с общите статистически данни, включените в извадката вносители значително са увеличили покупките на обувки от естествена кожа от други държави. Обемите на вноса от КНР и Виетнам са останали сравнително стабилни от 2005 г. насам, с известен спад през 2007 г., но са се възстановили по време на РПП на почти същото ниво като през 2005 г. От това следва, че що се отнася до включените в извадката вносители като цяло обемът на продаваните обувки от естествена кожа се е увеличил с близо една трета от 2005 г. насам, с устойчива тенденция от засегнатите държави, независимо от наложените антидъмпингови мерки, както и с увеличаваща се тенденция за внос от трети страни. Сред третите държави, облагодетелствани от това увеличаване на обемите на вноса, на първо място са Индонезия и Индия.
(419)
Тенденцията от извадката относно покупките от засегнатите държави е стабилна, което не съответства на наблюдаваната от Евростат тенденция (значително намаление). По-внимателното разглеждане на извадката подсказва, че стабилната тенденция на вноса от засегнатите държави се дължи на факта, че един от най-големите вносители от извадката - противно на тенденцията, наблюдавана не само от Евростат, но също и при други вносители, включени в извадката - не само че съществено е увеличил покупките си от трети държави, но, за да отговори на търсенето, е увеличил значително и вноса си от засегнатите държави, като по този начин компенсира общата тенденция към намаляване на вноса на такива продукти в извадката. С оглед на всичко това се прави заключението, че увеличаването на вноса на въпросния продукт в извадката е в съответствие с количествения анализ на базата данни на Евростат, т.е. общо намаляване на вноса от засегнатите държави.
4.3. Покупни цени
(420)
Както е показано в таблици 5 и 8, данните на Евростат показват, че средните цени на вноса на обувки от естествена кожа от засегнатите държави и от трети държави се е увеличил от 2005 г. насам, а цените CIF за внос на обувки от естествена кожа от трети държави са се увеличили дори малко повече от цените CIF за внос на обувки от естествена кожа от засегнатите държави. Имайки предвид обаче, че асортиментът от внасяни обувки оказва значително въздействие върху цените и че този асортимент може да се е променил значително за всички държави износителки, средните цени, които могат да се изчислят от докладваните от Евростат обеми и стойности, не са непременно най-точните за установяване на тенденциите в цените. В тази връзка тенденцията в цените на вносителите от извадката може да се счита като притежаваща повече смисъл, тъй като продуктовият асортимент на вносителите вероятно се е променил в по-малка степен, като се има предвид, че всички тези дружества са специализирани от дълго време в определени видове и стилове обувки.
(421)
Както е описано в съображения 412 и 408 и следващите ги, включените в извадката вносители представляват различни бизнес модели, което, inter alia, води до съществени различия в средните цени на всеки вносител. Освен това някои от вносителите продават милиони чифтове годишно, докато други продават „само“ няколкостотин хиляди чифта годишно. На трето място, за някои от отделните вносители продаваните обеми - и следователно тежестта им в извадката - се колебаят значително през разглеждания период. Поради тези причини беше счетено, че среднопретеглената стойност следва да бъде допълнена от анализ на средноаритметичната стойност, за да се добие пълна представа за съответните тенденции.
(422)
Средните цени на вноса на включените в извадката вносители през периода 2005 г.-РПП са, както следва:
Таблица 20
Средни цени на вноса на включените в извадката вносители (в EUR)
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
КНР и Виетнам
CIF: среднопретеглена стойност
11,10
11,81
10,24
10,07
индексирана
100
106
92
91
CIF: средноаритметична стойност
10,17
11,42
10,54
10,42
индексирана
100
112
104
102
Крайна цена на разтоварена стока (10): среднопретеглена стойност
11,72
13,43
12,12
11,88
индексирана
100
115
103
101
Крайна цена на разтоварена стока (10): средноаритметична стойност
10,74
12,98
12,48
12,30
индексирана
100
121
116
115
Други държави
CIF: среднопретеглена стойност
13,11
12,71
10,85
10,46
индексирана
100
97
83
80
CIF: средноаритметична стойност
12,21
12,56
12,59
11,53
индексирана
100
103
103
94
(423)
Анализ на цените CIF за внос от КНР и Виетнам от 2005 г., т.е. последната година без антидъмпингови мерки, до РПП показва увеличение с 2 % (средноаритметична стойност) или намаление с 9 % (среднопретеглена стойност). Като цяло анализираните данни показват стабилни или до известна степен намаляващи цени на вноса преди въвеждането на вносни и антидъмпингови мита. И в двата случая цените на вноса преди обмитяване бележат значителен ръст през 2006 г. и след това намаляват.
(424)
В същото време средните цени CIF за внос на обувки от естествена кожа от други държави намаляват и в двете оценки (- 20 % и - 6 %). Следователно разликата между цената на вноса на обувки от естествена кожа преди обмитяване от засегнатите държави и други държави е намаляла приблизително от 2,00 EUR за чифт до 1,00 EUR (в проценти: от приблизително 20 % до приблизително 10 % - средноаритметични стойности), или от 2,00 EUR до 0,50 EUR (в проценти: от приблизително 20 % до приблизително 5 % - среднопретеглени стойности). Антидъмпинговите мита се добавят само в случая на КНР и Виетнам. Средните крайни цени за разтоварени стоки (т.е. вносните цени с включени разходи по вноса, вносни мита и, ако е приложимо, антидъмпинговите мита) на обувки от естествена кожа от КНР и Виетнам, от една страна, и от други държави, от друга страна, могат следователно да се считат като намиращи се на равнища, позволяващи в по-голяма степен извършването на сравнения. Следователно цените на произведените в други държави обувки от естествена кожа стават по-привлекателни в сравнение с цените на обувките, произведени в засегнатите държави.
4.4. Цени на препродажба
(425)
Що се отнася до цените на препродажба на вносителя, беше набавена подробна информация посредством извадката на вносителите. Цените на препродажба на включените в извадката вносители на разглеждания продукт, са претърпели следното развитие:
Таблица 21
Средни цени на препродажба на включените в извадката вносители (в EUR)
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Среднопретеглена стойност
34,62
36,97
33,68
32,28
индексирана
100
107
97
93
Средноаритметична стойност
27,09
29,72
28,46
29,24
индексирана
100
110
105
108
(426)
Горепосочените данни показват стабилни или малко увеличени цени на препродажба през периода 2005 г.-РПП. През 2006 г. цените на препродажба са се увеличили със 7 % до 10 %, което е увеличение сходно с увеличението на покупните цени CIF през 2006 г. (вж. съображение 422 по-горе). От 2006 г. до РПП цените на препродажба са се понижили.
(427)
В хода на разследването не бе получена информация или доказателства, които да показват, че цените на препродажба на други вносители са се развили в различна посока от описаната по-горе.
4.5. Рентабилност
(428)
По отношение на включените в извадката вносители рентабилността беше установена въз основа на комбинацията от цената на вноса и цената на препродажба, описани по-горе, и развитието на другите фактори, свързани с разходите на вносителите. След оповестяването някои от включените в извадката вносители повдигнаха въпроси по отношение на използваните индивидуални данни за печалбата и поискаха да бъдат приети ревизирани данни. Някои от тези искания бяха приети и някои технически грешки бяха отстранени. Ревизираното състояние по отношение на рентабилността е, както следва:
Таблица 22
Средна печалба от разглеждания продукт, реализирана от включените в извадката вносители
(нетна печалба преди данъчно облагане/оборот)
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Среднопретеглена стойност
36,2 %
18,1 %
20,5 %
20,4 %
Средноаритметична стойност
29,6 %
17,8 %
20,7 %
21,3 %
Забележка: печалбата от продажбите на вносителите към потребители (продажби на дребно) е изключена.
(429)
Горепосочените цифрови величини са изчислени въз основа на данните за приходите от разглеждания продукт, съобщени от включените в извадката вносители. В някои случаи съобщените данни следваше да бъдат преразгледани след проверката на място. Както беше посочено по-горе, след съобщаването на окончателните заключения, четирима включени в извадката вносители поставиха под въпрос анализа на тяхната собствена рентабилност и повторно изтъкнаха, че преразгледани данни, като предоставените след проверката на място, би следвало да се приемат. Що се отнася до единия от включените в извадката вносители, следва да се отбележи, че неговото искане, свързано с разходите по продажбите и общите и административни разходи (РПОАР), беше частично удовлетворено, като беше поправена една техническа грешка, в резултат на което е налице слабо понижение на рентабилността на извадката, както беше посочено в съобщението до заинтересованите страни. Неговото искане да бъдат приети първоначално декларираните РПОАР разходи и да бъдат взети под внимание, освен това, значителните по размер дължими суми, които по негово твърдение той следвало да изплати на свързано с него дружество, намиращо се извън Съюза, обаче следваше да бъде отхвърлено. По отношение на първоначално декларираните РПОАР разходи, по време на посещението с цел проверка на място се оказа, че те са били завишени, тъй като дружеството не можа да обоснове претендираните суми. В резултат на тази констатация беше извършена поправка въз основа на получените по време на проверката на място документи. Що се отнася до предполагаемите разходи във връзка с дължими суми, въпросната претенция беше отправена едва след проверката на място и не беше подкрепена с достатъчно доказателства. Що се отнася до втория вносител от извадката, той също повторно поиска да бъдат приети преразгледаните данни за рентабилността, основаващи се на печалбата, декларирана във формуляр, който по негово твърдение е бил представен на американските власти. Във връзка с това следва да се отбележи, че това дружество е представило за разглеждания продукт таблица относно рентабилността, която бе потвърдена при проверката, тъй като данните в нея напълно кореспондираха с тези в одитираните отчети и другите налични данни.
В предадения след проверката документ се споменава само за общо равнище на печалбата за „Европа“, като същият включва всички продукти, в т.ч. вероятно и тези, които са свързани с дейности, извършени в Европа в географския смисъл на думата (Швейцария, Балканите), но извън 27-те държави-членки. Не беше възможно също така да се направи връзка между данните от този формуляр и тези, проверени на място, поради което искането беше отхвърлено. В изпратения от него след съобщаването на заключенията документ, дружеството предостави повече подробности в тази връзка, но, поради късното му предаване и липсата на доказателства в негова подкрепа, също се оказа невъзможно той да бъде взет под внимание. Второто искане на това дружество касаеше няколко разходни елемента, които би следвало да бъдат взети под внимание, но за два от които се оказа невъзможно да бъдат съпоставени с проверената на място информация. Прието беше обаче да се вземе под внимание трети разходен елемент, който бе изцяло проверен по време на проверката и беше пропуснат в таблицата. Въздействието върху рентабилността като цяло обаче беше ограничено. Третият вносител първоначално беше предоставил данни за печалбата си само за малка част от своите дейности в Съюза. Предоставените данни не могат да се считат за представителни за дейността на дружеството в Съюза като цяло поради наличието на сериозни разминавания между регионите, по отношение на разходите и приходите. В резултат на това, данните за печалбата бяха допълнени по време на проверката на място с останалите данни за дейността, извършена в Съюза, при използване на цялата налична информация, чиято проверка беше възможна. Дружеството оспори резултата от това изчисление и представи в края на проверката на място преработена таблица относно рентабилността, която се различаваше от изчислението на Комисията само по отношение на един елемент, а именно разходите за покупки. Тъй като обаче, противно на установените от Комисията разходи за покупки, предложеният размер на разходите за покупка не беше възможно да се съпостави с наличната информация, преработената таблица не беше приета. В резултат искането беше отхвърлено и бяха използвани установените по време на проверката на място данни за рентабилността. След съобщаването на заключенията, четвъртият вносител оспори своите собствени данни за рентабилност, които бяха предоставени, проверени и приети без други корекции по време на проверката на място, с аргумента, че цялата използвана методология е била неточна. Тъй като дружеството обаче не предложи друга методология за установяване на маржа на печалбата за разглеждания продукт, се наложи искането да бъде отхвърлено като необосновано.
(430)
Следва да се припомни, че при първоначалното разследване отговорите на въпросника на съдействащите вносители сочеха среднопретеглена нетна печалба от 12 % за периода от 1 април 2004 г. до 31 март 2005 г. В настоящото разследване в рамките на преразглеждането проверените данни на вносителите от извадката обаче показаха, че среднопретеглената печалба на вносителите от извадката през 2005 г. е била над 20 %. През 2006 г. е настъпил значителен спад в рентабилността с над 18 процентни пункта на основа на среднопретеглената стойност и с близо 12 процентни пункта средноаритметично. Изглежда повечето от договорите за продажба вече са били сключени преди налагането на временните мерки през март 2006 г. и в много случаи при договорените продажни цени не е взето предвид възможното налагане на антидъмпингови мита. Следователно реализираната от вносителите от извадката печалба от разглеждания продукт, е намаляла през 2006 г. През 2007 г. и през РПП печалбата се е увеличила отново, но все още е била със 8-16 процентни пункта по-ниска от постигната през 2005 г. печалба.
(431)
Като се има предвид, че след март 2006 г. повечето от включените в извадката вносители са адаптирали своите канали за снабдяване и ценова политика според промяната в обстоятелствата, т.е. налагането на антидъмпингови мита, беше направен по-внимателен анализ на факторите, които са оказали въздействие върху рентабилността от 2007 г. Може да се отбележи следното. На първо място, докато спадът на печалбата през 2006 г. би могъл до голяма степен да се дължи на антидъмпинговите мита, през 2007 г. и през РПП други, специфични за дружествата фактори, също са оказали негативно въздействие върху печалбата на вносителите от извадката. През 2007 г. и през РПП някои от вносителите от извадката са направили значително по-високи разходи по продажбите, общи и административни разходи, което е довело до голямо влошаване на брутните печалби. Това се е отразило върху изчислената печалба за извадката като цяло. За тези увеличени разходи по продажбите, общи и административни разходи на включените в извадката вносители не можа да се установи обща причина, като например по-високи разходи за маркетинг на спортни събития.
(432)
В същото време следва да се отбележи, че обменният курс евро-щатски долар е помогнал на вносителите да запазят разходите си за закупуване на ниско ниво, включително разходите за разглеждания продукт. От края на 2005 г. до края на РПП обменният курс на еврото се е повишил с почти 30 % спрямо щатския долар и тъй като договорите на вносителите с техните доставчици обикновено се сключват в щатски долари а вносителите са заявили, че са прибягвали само в редки случаи до операции по защита от риска, тази „печалба“ е смекчила въздействието на антидъмпинговите мита и на други увеличения на разходите. Въз основа на информацията, предоставена от един от вносителите от извадката, равнищата на печалба по време на РПП са щели да бъдат с до 6 процентни пункта по-ниски, ако обменните курсове са се запазили стабилни.
(433)
Освен това беше направен алтернативен анализ на рентабилността, в който се разграничава печалбата, постигната от обувки с търговска марка на разпространителя, от печалбата, реализирана от маркови обувки. За тази цел проверените данни на вносителите от извадката бе допълнена от информация, получена от друг голям вносител на обувки с търговска марка на разпространителя, който не взе участие в изготвянето на извадката, но съдейства на разследването, като представи своето мнение. Тази информация показа, че равнищата на печалба на вносителите на обувки с търговска марка на разпространителя като цяло са били значително по-ниски от равнищата на печалба на повечето вносители на маркови обувки, но въпреки всичко са били високи и в диапазона от 11 % до 17 % по време на РПП. Това потвърждава констатациите от първоначалното разследване, в което тази категория вносители са заявили средно равнище на печалба от 17 %. От друга страна, този подробен анализ показа също, че за вносителите на маркови обувки рентабилността се е подобрила след първоначалното разследване. При първоначалното разследване тези вносители са отчели средна рентабилност около 10 %, докато печалбата на включените в извадката вносители на маркови обувки по време на РПП е възлизала на повече от 20 %. Следователно може да се заключи, че по принцип икономическото състояние на групата вносители на обувки с търговска марка на разпространителя до голяма степен е останало същото след първоначалното разследване, докато положението на вносителите на маркови обувки изглежда, че дори се е подобрило.
(434)
При всички случаи обаче равнищата на печалбата, постигнати от включените в извадката вносители, са били сравнително високи и не са показали тенденция към намаляване след 2006 г. Следва да се отбележи също, че общото равнище на печалбата на включените в извадката вносители, т.е. винаги над 10 %, сочи наличието на по-скоро стабилен и устойчив бизнес.
(435)
При разследването не бяха разкрити информация или доказателства, които да показват, че равнището на печалба на други вносители би се развило в различна посока от описаните по-горе тенденции в печалбата.
4.6. Влиянието на икономическия спад, настъпил след РПП
(436)
С оглед на световната финансова и икономическа криза, която започва веднага след РПП, бе счетено за целесъобразно да се анализира положението на вносителите след РПП. В няколко от представените мнения беше посочено прякото негативно въздействие, което икономическата криза е оказало върху сектора, като засилва негативното въздействие на антидъмпинговите мита. Въз основа на допълнителна информация и коментари, предоставени от страните, както и на публично достъпна информация, като Евростат, проучвания на пазара т.н., се очерта следната картина.
(437)
От наличните статистически данни става ясно, че вносът от засегнатите държави продължава да намалява, въпреки че спадът е умерен в сравнение със спада през периода от 2005 г. до РПП (- 15 % след РПП). Същевременно вносът от трети страни продължава да се увеличава. С други думи, процесът на преместване на производството от засегнатите държави в трети държави все още продължава. Данните на Евростат също показват силното повишаване на цените на вноса, особено що се отнася до обувки от засегнатите държави (+ 21,5 % в сравнение с РПП).
(438)
Подобно развитие след РПП бе съобщено от включените в извадката вносители, които са продължили да снабдяват все по-голяма част от производството си от други държави и да намаляват снабдяването си от засегнатите държави. Като цяло внасяните от тях обеми на въпросния продукт са останали сравнително стабилни. Вносителите обясниха, че поради срока на доставка от приблизително 6 месеца, покупките след РПП са били резултат от поръчки, направени преди началото на икономическия спад. Средните цени в евро на покупките на включените в извадката вносители на разглеждания продукт, са се увеличили в сравнение с РПП приблизително с 15 %. Според вносителите причините за това увеличение на цените са, на първо място, поскъпването на щатския долар в края на 2008 г. и началото на 2009 г., което е повишило разходите за снабдяване на производството в евро по отношение на продуктите от засегнатите държави, и, на второ място, повишените разходи за производство в засегнатите държави, особено увеличаването на разходите за труд.
(439)
Тъй като цените на препродажба са останали стабилни или са се увеличили съвсем малко, изглежда че рентабилността на включените в извадката вносители във връзка с търговията им на разглеждания продукт, е била засегната в още по-голяма степен. Освен това вносителите заявиха, че поради предварителните поръчки за покупка и последвалото свиване на търсенето, техните запаси са се увеличили значително. Въпреки това изчислението на равнището на печалбата на вносителите след РПП въз основа на предоставените данни за цените показа, че спадът в печалбата най-вероятно ще бъде умерен (с около 2 процентни пункта), което показва като резултат все още добри равнища на печалба като цяло.
(440)
Няколко вносители обаче посочиха, че от есента на 2008 г. потребителското търсене значително е намаляло и че това все още не се е отразило на обема на вноса, тъй като поръчките са направени от 6 до 9 месеца по-рано, т.е. преди икономическия спад. Поради това вносителите са очаквали по-значителен спад в обемите на вноса през следващия сезон. В допълнение няколко вносители съобщиха, че някои от големите дистрибуторски вериги или са изпаднали в несъстоятелност, или изпитват финансови затруднения, в резултат на което са анулирани поръчки, стоковите наличности на вносителите са се увеличили и те следва да правят специални отстъпки на своите клиенти. Някои от включените в извадката вносители вече са обявили планове за големи структурни промени с оглед на спада, а други съобщиха, че все повече се опитват да контролират разходите посредством други мерки.
(441)
От горепосоченото следва, че до юли 2009 г. въздействието на кризата все още е било ограничено по отношение на вноса и обема на продажбите, тъй като поръчките са били направени преди кризата да достигне потребителското ниво и въз основа на по-оптимистични очаквания за потреблението. По отношение на рентабилността изглежда, че повечето вносители досега също са успявали да ограничат въздействието на кризата чрез вземане на различни мерки, насочени към контролиране на разходите.
4.7. Вероятно въздействие в случай на запазване на мерките
(442)
Ако прилагането на мерките продължи, съществува голяма вероятност в бъдеще те да засегнат вносителите в по-голяма степен, тъй като икономическите параметри са се променили значително: с наблюдаваното напоследък увеличение на покупните цени и очакваното общо намаление на потреблението, въздействието на антидъмпинговото мито ще стане по-осезаемо отпреди, дори и ако развитието на обменния курс смекчи увеличението на покупната цена, както се е случило по време на разглеждания период. Освен това няколко вносители посочиха, че в засегнатите държави са настъпили и други значителни увеличения на разходите, като по-високи разходи за труд и др. Като цяло печалбите от разглеждания продукт, вероятно ще намалеят в близко бъдеще, но по-скоро вследствие на увеличаването на други разходи, отколкото на антидъмпинговите мита. Въпреки това тъй като вносителите са постигнали по принцип добри маржове на печалба, този спад най-вероятно няма да застраши тези дружества.
(443)
Както се вижда от 2005 г. насам, вносителите вероятно ще продължат или ще започнат да се снабдяват с дори по-големи количества от други трети държави, с оглед на това, че антидъмпинговите мита ще ги засягат в по-голяма степен. Същевременно вносителите вероятно ще се опитат да прехвърлят по-висок дял от всяко увеличение на общите разходи към търговците на дребно/дистрибуторите. Въпреки това предвид относителната значимост на тези търговци на дребно и/или дистрибутори за вносителите (както е обяснено в съображение 472 по-долу), вносителите вероятно няма да прехвърлят напълно на своите клиенти евентуалното увеличение на разходите. Това бе отбелязано също през периода юли 2008 - март 2009 г.
(444)
Въздействието от запазването на антидъмпинговите мита през период на свиване на търсенето, покачването на покупните цени и увеличаването на осведомеността на потребителите относно разходите на вносителите обаче ще се различава в зависимост от гъвкавостта на вносителя. Припомня се, че някои вносители вече са показали голяма гъвкавост в стратегиите си за снабдяване и в своя продуктов асортимент (повече обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности (STAF) и/или обувки от текстилни/пластмасови материали и/или аксесоари). Това им позволява да смекчат въздействието на митото в бъдеще. Други вносители, които запазват традиционните си канали за снабдяване в засегнатите държави и които са се ориентирали към производството на обувки от естествена кожа, могат действително да изпитат общ спад на рентабилността и/или продажбите.
4.8. Коментари
(445)
Както е посочено в съображение 60 и следващи, няколко заинтересовани страни поискаха изключването на специфични видове обувки от обхвата на продукта. Освен това повечето страни изразиха становище, че ако не бъде възможно да се преразгледа обхватът на продукта в настоящото разследване, видовете внасяни от тях обувки следва да бъдат изключени от мерките по член 21 от основния регламент. Последните твърдения се основават най-вече на предполагаемата липса на производство (производствен капацитет и желание за производство) на тези видове обувки в Съюза, което би предполагало липсата на конкуренция с производството на Съюза и на вреда по отношение на него, и на неблагоприятната икономическа среда, в която мерките биха имали все по-изразено негативно въздействие върху вносителите, дистрибуторите, търговците на дребно и потребителите в рамките на Съюза.
(446)
В това отношение е важно да се подчертае, че беше установена значителна конкуренция между вноса от засегнатите държави и вида обувки, произвеждани в Съюза, както е посочено в съображение 267 и следващите го. Това означава също, че все още има значително производство на обувки от естествена кожа в Съюза. В по-широк смисъл беше отбелязано също, че обхватът на продукта не може да бъде променян, удължаван или намаляван в рамките на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие, независимо от евентуалното развитие на структурата на производството в Съюза по време на съществуването на мярката.
(447)
Независимо от горепосоченото, Комисията се свърза със съответните асоциации на производителите на обувки, за да добие по-ясна представа за видовете/количествата от някои обувки, произвеждани в Съюза. От събраната информация става ясно, че повечето от обувките, за които е отправено горното искане (все още) се произвеждат в Съюза и че структурата на производството не се е променила значително през периода на съществуване на мерките. Събраната информация не позволява да се определи общо и окончателно дали определени видове продукти от специализирана пазарна ниша, произведени в Съюза, обхващат търсенето на тези продукти.
(448)
Повечето от тези продукти са специфични продукти, заемащи определена пазарна ниша, които се продават на специализирани потребители в малки количества, имат високо качество и сложни технически характеристики и принадлежат към високата ценова категория, т.е. обувки за конна езда, обувки за боулинг или обувки със специални размери/обувки за тесни ходила. Следователно тези видове продукти по принцип биха се вписали в общата структура от спецификации на производителите от Съюза. Чрез налагането или запазването на мерките производителите от Съюза могат да бъдат стимулирани да инвестират отново в производството на такъв вид продукт от определена пазарна ниша или да увеличат съществуващия си производствен капацитет. В противен случай няма да има никакъв стимул за производителите от Съюза да инвестират в такива продуктови линии. Освен това тъй като мерките не са предназначени да спрат вноса и в разглеждания случай не са довели до този резултат, е оправдано да се наложат антидъмпингови мерки и за тези видове продукти от специализирана пазарна ниша, докато между отделните продукти не може да се направи ясно разграничение. Във всеки случай що се отнася до продукти от специализирана пазарна ниша, ограничените налични данни сочат, че делът им в общия внос е много ограничен и поради това въздействието на мерките по отношение на тези видове продукти не се счита за непропорционално във връзка с подчертано преобладаващата част от вноса.
(449)
Някои вносители на спортни обувки, както и тяхната асоциация заявиха, че нямат реална алтернатива за снабдяването си в Съюза.
(450)
По отношение на това първо следва да се отбележи, че събраната от националните асоциации на производителите на обувки информация показва, че все още има значително производство на спортни обувки в Съюза, въпреки че не може да се изключи търсенето да надмине предлагането в този сегмент. Дори да приемем, че производство на спортни обувки в Съюза е недостатъчно, разследването показа, че съществуват алтернативни източници за снабдяване като Индонезия и Индия, които предлагат все по-конкурентни цени, както е изложено по-горе.
(451)
Някои от включените в извадката вносители, особено вносителите на по-големите световни марки обувки, заявиха също така, че имат дългосрочни стратегически отношения с някои групи от фабрики в КНР и Виетнам, основани на високо качество, социални, екологични стандарти и стандарти за безопасност, изграждани в продължение на години. Поради това промяната на източниците на доставки чрез преместване на производството би предизвикало високи разходи и удължаване на сроковете на доставките (от 12 до 18 месеца).
(452)
В тази връзка е важно да се подчертае, че антидъмпинговите мерки не са забранителни, с други думи, фактът, че мерките са били наложени, за да се коригира нарушаване на търговията, не е довел до прекратяване на вноса от засегнатите държави и произтичащата от това необходимост за вносителите да се снабдяват от други държави. Независимо от горепосоченото, разследването показа, че съществува значителна степен на гъвкавост: вносителите обикновено купуват от групи доставчици с производствени бази в няколко азиатски държави. Тези групи са гъвкави и могат да преместват снабдяването от една държава в друга, ако имат стимул да го направят. Подробностите, предоставени чрез изготвянето на извадката относно снабдяването с въпросния продукт от 2005 г. насам, както е обощено на съвкупна основа в съображение 417 по-горе, показват, че повечето от включените в извадката вносители в рамките на 1 до 2 години са променили произхода на значителна част от доставяните за тях обувки от естествена кожа. Един голям вносител, който не е включен в извадката, също съобщи за увеличен внос от други азиатски държави за сметка на вноса от засегнатите държави. Следователно информацията в досието показва, че макар да е възможно да е свързано с допълнителни разходи, преместването на производството от една държава в друга не се смята за твърде обременително и изглежда е относително разпространено. Следователно този аргумент се отхвърля.
(453)
Асоциациите на вносителите, както и някои вносители заявиха, че вносителите повече не са в състояние да поемат въздействието от митата. Беше изтъкнато, че през периода 2006 г.-РПП негативното въздействие на мерките върху потребителите е било (частично) компенсирано от ефекта от промяната на обменния курс от 2006 г. насам, но според тези твърдения обръщането в посоката на обменния курс след края на РПП ще предизвика неизбежно увеличаване на техните цени на препродажба и ще се изрази в по-високи цени за потребителите в магазините, ако митата бъдат запазени.
(454)
Отчита се фактът, че поскъпването на еврото спрямо щатския долар след налагането на антидъмпинговите мерки е било значително, както е описано и в съображение 432 по-горе. Всъщност развитието на обменния курс е в полза на вносителите на разглеждания продукт, от края на 2005 г. до края на РПП, тъй като договорите с техните доставчици са обикновено в щатски долари, а еврото е поскъпнало с почти 30 % спрямо щатския долар в рамките на този период.
(455)
Що се отнася до заявената неспособност на вносителите да поемат митото поради промяната в развитието на обменните курсове от средата на 2008 г. насам, което води до по-високи цени на вноса в евро, следва да се отбележи, че равнището на печалба, което постигат вносителите от търговия с разглеждания продукт, както е анализирано посредством извадката (вж. таблица 22 по-горе), е все още добро по време на РПП. Това подсказва, че вносителите биха били в състояние да продължат да работят по устойчив начин, дори ако за определен период обменният курс е в тяхна вреда. Освен това що се отнася до развитието на обменния курс, няма признаци, че еврото е в състояние на свободно падане по отношение на щатския долар, а напротив, макар еврото да се е обезценило спрямо щатския долар от юли до ноември 2008 г., след това се е върнало до предишните си нива. Поради това е спекулативно да се очаква обезценяване на еврото в краткосрочен и средносрочен план. Що се отнася до цените на дребно на обувките от естествена кожа, следва да се отбележи също, че съществуват няколко други източници за доставка на обувки от естествена кожа и тези източници се използват във все по-голяма степен от вносителите. Поради това няма данни, които да показват необходимост вносителите да прехвърлят изцяло митото върху търговците на едро/търговците на дребно, което да доведе до значително увеличение на цените на дребно. Следователно аргументът не е убедителен.
(456)
Някои от вносителите, повечето от които са част от групата на производителите на маркови обувки, заявиха, че мерките ще навредят на значителната „производствена добавена стойност“, която те осигуряват в Съюза чрез техните значителни дейности в областта по-специално на дизайна, развойната дейност, създаването на търговски марки и снабдяването. Във връзка с това разследването потвърди, че действително не просто търгуват с обувки, но също така са ангажирани на територията на Съюза в дейности, осигуряващи добавена стойност като горепосочените. Тези дейности създават значителен брой висококвалифицирани работни места.
(457)
В това отношение следва да се отбележи, че предоставената информация от включените в извадката вносители не показва никакъв спад в заетостта в тези дружества, свързана с производството на разглеждания продукт, през периода 2005 г.-РПП. Напротив, обобщените данни за заетостта на включените в извадката производители на маркови обувки сочат по-скоро слабо увеличение на заетостта. Това е следствие от факта, че в съответствие с целта им антидъмпинговите мерки не препятстват навлизането на пазара на Съюза на обувки от естествена кожа с произход от КНР и Виетнам, а по-скоро коригират равнището на цените им с цел да възстановят равнопоставените условия на конкуренция. Още повече, че нивото на митата в този случай е умерено и вносителите могат също да променят мястото на произход - както в някои случаи действително са направили. С оглед на горепосоченото твърдението, че антидъмпинговите мерки биха застрашили висококвалифицираните работни места, които тези вносители са разкрили в Съюза, се отхвърля.
4.9. Заключение
(458)
Въз основа на горния анализ се прави окончателното заключението, че през периода 2006 г.-РПП антидъмпинговите мерки са оказали влияние върху икономическото състояние на вносителите в Съюза на разглеждания продукт, но това влияние не се счита за прекомерно с оглед на установеното при разследването силно като цяло пазарно присъствие на вносителите. Ограниченото по мащаб влошаване на икономическото състояние на вносителите изглежда е продължило през деветте месеца след РПП. Въпреки това този сектор е, най-общо казано, в добра форма, и печалбите, реализирани от разглеждания продукт, все още са високи. Следователно се счита, че е малко вероятно запазването на мерките да окаже значително негативно въздействие върху интересите на вносителите.
4.10. Интерес на дистрибуторите/търговците на дребно
4.10.1. Общи положения
(459)
Наличната информация показва, че на пазара за търговия на дребно/дистрибуция в Съюза около 60 % от всички обувки се продават чрез „традиционната“ специализирана мрежа за дистрибуция, която се състои от големи търговци на дребно, които често сами внасят обувки, и така наречените групи за закупуване, и около 40 % от всички обувки се продават чрез „неспециализирана“ дистрибуция, която се състои от супермаркети, магазини за облекла, както и универсални магазини. Според оценките в сектора за търговия на дребно/дистрибуция в Съюза са заети около 140 000 души, които продават на потребителите разглеждания продукт. Следва да се отбележи, че докато в северните държави-членки преобладават по-големи търговци на дребно, в южните държави-членки търговията на дребно често се извършва от МСП.
(460)
Въпреки че големите търговски вериги не пожелаха да участват в извадката на вносителите и не попълниха подробния въпросник за търговците на дребно, един голям вносител/търговец на дребно, както и група от търговци на дребно представиха съображения в писмен вид и им беше дадена възможност да бъдат изслушани. Поради това единственият търговец на дребно, чиито отговори можаха да бъдат проверени, са били на Clarks, който оказа съдействие като вносител.
(461)
Отговори на въпросника, предназначен за асоциациите на търговци на едро, дистрибутори и търговци на дребно, бяха получени от Европейската асоциация на търговците на дребно на модни стоки (AEDT), Обединение на продавачите на европейски марки обувки (EBFC), European Outdoor Group (EOG), EuroCommerce, представляваща секторите за търговия на дребно, търговия на едро и международна търговия в Европа, Федерацията на европейската промишленост на спортни стоки, Асоциацията за външна търговия (FTA), Нидерландската асоциация на търговците на дребно на модни стоки, обувки и спортни стоки MITEX и Svenskt Sportforum. На въпросника не отговориха вериги от супермаркети, обаче Lidl предостави информация за своите покупки и препродажби на разглеждания продукт, за периода 2005-2008 г. Горепосочените асоциации и търговци на дребно се противопоставиха на мерките и тяхното удължаване, като в общи линии заявиха, че мерките намаляват рентабилността и принуждават много търговци на дребно да търсят алтернативни източници за снабдяване. Те също така заявиха, че разширяването на обхвата на мерките ще навреди на европейската обувна промишленост, която успешно се е приспособила към предизвикателствата и възможностите на съвременните пазари, при които производството се прехвърля на външни изпълнители. Те изтъкнаха, че мерките не са попречили на мащабното прехвърляне на производството, което няма да се върне обратно в Съюза, тъй като производителите от Съюза не са в състояние да отговорят на търсенето на широка гама от качествени обувки на ниски цени.
4.10.2. Покупни цени
(462)
За да се оцени твърдението за намаляване на маржа на печалбата след налагането на антидъмпинговите мерки, като първа стъпка беше направен анализ на покупните цени на разглеждания продукт, от дистрибутори/търговци на дребно спрямо продажните цени, постигнати от тях през периода 2005 г.-РПП. Както е описано в съображение 425 по-горе, въз основа на отговорите на въпросника на включените в извадката вносители, изглежда че цените на препродажба на вносителите, които са равни на покупните цени на дистрибуторите/търговците на дребно, са били стабилни или само слабо са се увеличили през периода 2005 г.-РПП.
4.10.3. Цени на препродажба
(463)
Като втора стъпка беше разгледано развитието на цените на дребно и поради липсата на точни данни, предоставени от търговците на дребно, информацията бе събрана от статистическите служби на държави-членки, които общо представляват 66 % от населението на Съюза. Тази информация показва, че развитието на цените на дребно през разглеждания период общо се характеризира с много слаба тенденция към повишение, както е показано в таблицата по-долу:
Таблица 23
Средни потребителски цени в някои държави-членки (индексирани)
2005 г.
2006 г.
2007 г.
РПП
Германия
„обувки“
100
99,2
100,3
100,9
Нидерландия
„обувки“
100
100,7
101,4
103,1
„детски обувки“
100
99,3
101,5
100,9
Франция
„chaussures de ville“ (градски обувки)
100
99,9
101,1
101,5
Обединено кралство
„обувки“
100
98,4
99,6
99,5
Испания
„дамски обувки“
100
101,9
102,6
103,7
„мъжки обувки“
100
101,6
103,5
104,1
„детски обувки“
100
100,9
102,6
103,3
Италия
„обувки“
100
100,9
102,0
102,6
Източник: национални статистически служби.
(464)
Горепосочените категории обувки, въпреки че не отговарят точно на определението за продукта, са доминирани от въпросния продукт и поради това горепосочените тенденции могат да бъдат считани за валидна справка за цените на дребно на разглеждания продукт.
(465)
Горепосочените тенденции бяха освен това потвърдени и от няколко заинтересовани страни, които заявиха, че цените на дребно са останали относително стабилни в продължение на дълъг период от време и във всеки случай през целия период 2005 г.-РПП. Те обясниха факта, че цените на обувките на пазара на дребно са били стабилни за такъв дълъг период поради i) благоприятни фактори, свързани с разходите, поради непрекъснатото преместване на производството в държави с ниски разходи и благоприятното развитие на обменния курс и ii) прилагания от търговците на дребно принцип на „ценовите точки“ и на нагласата на потребителите да плащат. Принципът на „ценовите точки“ се състои в това, че обувките обикновено се продават на фиксирани ценови точки, а не на цени, които са между тях. Например една категория обувки се продават за 44,95 EUR, по-високата категория се продава за 49,95 EUR, следващата категория за 54,95 EUR и така нататък.
4.10.4. Рентабилност
(466)
Тъй като предоставената от търговците на дребно информация не бе достатъчно подробна, не беше възможно да се получат преки данни за тяхната рентабилност. Въпреки това като се сравни развитието на покупната цена на търговците на дребно, както е посочено в съображение 462 по-горе, с развитието на тяхната цена на препродажба, както е посочено в съображение 463 и следващите го, няма признаци за свиване на маржа на печалбата, което може да бъде приписано на въздействието на митата върху разходите, тъй като покупните цени на разглеждания продукт, са останали стабилни или слабо са се повишили, докато цените на препродажба слабо са се повишили.
(467)
Що се отнася до общото ниво на рентабилност в сектора за търговия на дребно, има някои показатели, че то е по-ниско от равнището на печалбата, реализирана от вносителите. Освен това според специализираната преса някои региони по-специално изглеждат особено конкурентоспособни и представляващи трудност от гледна точка на търговците на дребно (силна конкуренция, процес на консолидация на пазара, силна зависимост от финансовия пазар, който не желае да инвестира, и стратегически неуспехи). Същевременно обаче една от най-големите търговски вериги на дребно за обувки, действащи в Съюза, е отчела рекордни печалби през 2008 г. в пресата и е обявила амбициозни планове за разширяване.
(468)
Що се отнася до общата рентабилност на търговците на дребно, следва също да се отбележи, че въздействието на антидъмпинговото мито във всеки случай се смекчава от оборота им от други техни продукти като обувки, обхващащи специални технологии, за ползване при спортни дейности (STAF), специални спортни обувки, обувки от естествена кожа с друг произход, други видове обувки и аксесоари.
(469)
В заключение, аргументът за намаляване на рентабилността не беше доказан от търговците на дребно по време на разследването в рамките на преразглеждането, а заключенията от разследването също не потвърдиха това твърдение. От наличната информация изглежда, че е по-вероятно налагането на антидъмпингови мерки да не е оказало негативно въздействие върху търговците на дребно от 2006 г. до РПП, или това въздействие да е било само в ограничена степен.
4.10.5. Въздействие на икономическия спад след РПП
(470)
Ограничената налична информация относно въздействието на икономическия спад след РПП върху сектора за търговия на дребно на обувки показва намаляващи маржове и отслабване на търсенето през първите девет месеца след РПП. Информацията обаче е представена само от едно дружество, с дейност основно в един специфичен регион, което е активно и като вносител и поради това не може да се счита като представително за сектора на търговията на дребно като цяло. Освен това специализираната преса съобщи за значително подобряване на състоянието на сектора за търговия на дребно на обувки в този регион (с увеличаване на обема на продажбите и приходите) от средата на 2009 г. Поради това, при липсата на представително съдействие от сектора за търговия на дребно не могат да се направят окончателни заключения относно точното въздействие на икономическия спад.
4.10.6. Вероятно въздействие в случай на запазване на мерките
(471)
На фона на настоящия икономически спад е вероятно потреблението на обувки от естествена кожа да намалее, а ценовият натиск, упражняван от все по-чувствителни към цената потребители, ще се увеличи в краткосрочен до средносрочен план. От друга страна, вносителите вероятно ще се опитат да прехвърлят поне отчасти увеличението на цените си върху търговците на дребно. Поради това положението на търговците на дребно, които се намират между вносителите и потребителите, може да доведе до все по-трудна ситуация.
(472)
Търговците на дребно/дистрибуторите с дейност на силно конкурентни пазари и които се снабдяват с обувки от естествена кожа предимно от засегнатите държави, биха могли при такъв сценарий да се окажат в деликатно положение предвид сравнително високите им разходи и относително ниската нетна печалба. Отмяната на антидъмпингови мерки по отношение на разглеждания продукт, би предложила при такъв сценарий облекчение за тези дружества. За търговците на дребно/дистрибуторите, които обаче се снабдяват и от трети държави/Съюза и които имат по-разнообразен продуктов асортимент, въздействието от възможно увеличение на цените вероятно ще бъде смекчено от оборота. Освен това разследването показа, че макар да имат определена позиция на пазара, значението на големите търговци на дребно и на групите за закупуване на дребно е достатъчно значимо, за да попречи на вносителите да им прехвърлят изцяло увеличението на разходите си.
(473)
В заключение, търговците на дребно, които продължават да се снабдяват предимно с разглеждания продукт, ще бъдат ощетени повече от удължаването на срока на мерките, докато търговците на дребно с по-разнообразен и гъвкав бизнес модел, които преминават към снабдяване от други алтернативни източници и разнообразяване на продуктовия си асортимент, вероятно ще бъдат по-малко засегнати, въпреки че те могат да бъдат ощетени повече, отколкото по време на РПП.
4.10.7. Коментари
(474)
Беше заявено, че мерките са принудили много търговци на дребно да потърсят алтернативни източници за снабдяване. Информацията от досието показва, че някои търговци на дребно може наистина да са променили източника си на снабдяване, но нито един от търговците на дребно или техните асоциации не са съобщили за недостиг при снабдяването или дори за трудности при намирането на алтернативни източници след налагането на мерките. Така че въпреки че някои търговци на дребно действително са потърсили алтернативни източници, от информацията става ясно, че те успешно са намерили конкурентни алтернативни източници за снабдяване. Макар да се признава, че усилията са отнели много време на някои търговци на дребно, това се счита за косвено, а не за непропорционално въздействие от налагането на мерките, в сравнение с ползите за европейските производители, ощетени от дъмпинговия внос.
(475)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че благоприятните фактори, свързани с разходите, които са били в сила по време на разглеждания период, както е обобщено в съображение 465 по-горе, вече не съществуват. Вместо това, след края на РПП обменният курс се е променил в негативна посока и производствените разходи в КНР и Виетнам отново са се повишили. Следователно ако тези мерки бъдат запазени, това ще постави сектора за търговия на дребно в трудна ситуация, тъй като ще следва да повиши ценовите точки. Това не само ще доведе до по-високи цени на дребно, но и до по-нисък оборот, и с оглед на високите фиксирани разходи, до силен спад на печалбата.
(476)
Както е посочено в съображение 454 по-горе, е изключително спекулативно да се очаква обезценяване на еврото в краткосрочен и средносрочен план. Освен това макар да съществува вероятност нарастващите разходи в КНР да повлияят на позицията на вносителите, аргументът не е валиден за търговците на дребно, тъй като информацията от досието относно продажните цени на вносителите, предназначени за търговците на дребно по време на разглеждания период и след РПП показва, че увеличаването на цените е прехвърлено на търговците на дребно само в ограничена степен. Това показва като цяло силна пазарна позиция на търговците на дребно.
(477)
Поради това, въпреки че се признава, че принципът за „ценовите точки“ се използва широко в търговията на дребно с обувки, което дава възможност за извършване на по-малки увеличения на цените, с което се привлича в по-малка степен вниманието на потребителя, в досието няма данни, че търговците на дребно се сблъскват с цялостно значително увеличение на покупните цени на разглеждания продукт. Следователно в досието не се съдържат доказателства, че те са били принудени като цяло да повишат ценовите точки на разглеждания продукт. Освен това дори ако това се е наложило за определени специфични модели, въздействието би могло да се неутрализира чрез промяна на източниците на снабдяване или на продуктовия асортимент. С оглед на горепосоченото, аргументът се отхвърля.
4.11. Заключение
(478)
В заключение, въз основа на ограничената налична информация, нищо не показва, че мерките са оказали съществено неблагоприятно въздействие върху финансовото състояние на дистрибуторите/търговците на дребно през периода 2006 г.-РПП. Като се вземе под внимание вероятното въздействие на икономическия спад след РПП, особено с оглед на положението на търговците на дребно, които се намират между вносителите и потребителите, и възможните ниски печалби на търговците на дребно, не може обаче да се изключи, че финансовото състояние на тези търговци на дребно, които продават предимно разглеждания продукт, ще се влоши. Отбелязва се обаче, че търговците на дребно са свободни да се снабдяват с продукти с друг произход и да разнообразяват предлаганите продукти, като по този начин могат да смекчат последиците от антидъмпинговите мерки върху оборота им. Като цяло търговците на дребно са в много по-благоприятно положение на пазара от производителите от Съюза, тъй като те притежават описаната по-горе гъвкавост, докато производителите от Съюза са напълно изложени на въздействието на ценовия натиск, упражняван от вноса на продуктите, предмет на дъмпинг.
4.12. Интерес на потребителите
4.12.1. Общи положения
(479)
Комисията се свърза с 39 асоциации на потребителите в Съюза, за да ги информира за започването на преразглеждане с оглед изтичане на срока на действие на мерките. Тези асоциации бяха изрично поканени да разяснят позицията си относно съществуващите мерки и да предоставят всяка друга информация, която би могла да е от значение за разследването. Три организации на потребителите се представиха като заинтересована страна и изпратиха писмените си коментари.
(480)
Две национални асоциации на потребителите заявиха подкрепата си за антидъмпинговите мерки. Едната от тях изрично посочи, че дори и с наложените мерки цените на обувките от засегнатите държави остават много ниски. Европейската организация на потребителите BEUC се противопостави на мерките, като заяви inter alia, че мерките са във вреда на потребителя.
(481)
В тази връзка в първоначалното разследване беше предвидено, че въздействието върху потребителите ще бъде ограничено, като се прие, че сравнително умерените ставки на митото ще се разпределят по различните нива на дистрибуторската верига и няма да бъдат прехвърлени изцяло върху потребителите. Въпреки това беше разгледан и сценарият за „най-лошия случай“, т.е. пълното им прехвърляне върху потребителите. Оценката в първия случай беше за максимално увеличение на потребителските цени с 2 %, или 1 EUR на чифт.
(482)
Резултатите от разследването в рамките на преразглеждането действително показват, че потребителските цени на обувките от естествена кожа са се повишили слабо след налагането на мерките (вж. съображение 463 и следващите го). Повишението на средните цени на дребно на обувките, както е съобщено от националните статистически служби на групата от представителните държави-членки, посочени в тези съображения и в таблица 23, е между - 0,5 % и + 4,1 %, което е по-ниско от отчетената за този период инфлация.
(483)
Въз основа на анализа на цените на вноса бе установено също, че цените на обувките от естествена кожа от КНР и Виетнам са останали относително ниски, дори и след начисляването на антидъмпинговите мита (вж. съображение 422 по-горе). Ето защо от информацията в досието не става ясно, че мерките са навредили в значителна степен на потребителите.
4.12.2. Други коментари
(484)
Няколко заинтересовани страни заявиха, че мерките са във вреда на потребителите и че са довели до по-високи цени. Някои вносители заявиха също така, че въздействието на мерките върху потребителите ще стане много по-осезаемо сега, след като те вече не могат да поемат митата.
(485)
Както е посочено в съображение 482 по-горе, тези антидъмпингови мита изглежда не са довели до значително увеличение на цените на дребно. Що се отнася до предполагаемата неспособност на вносителите да поемат митата, анализът на периода след РПП вече дава известна информация в това отношение. В действителност, както е обяснено в съображение 438 по-горе, през периода от юли 2008 г. до март 2009 г. покупните цени на вносителите са се увеличили значително, докато цените им на препродажба са останали стабилни или най-много слабо са се повишили. Тази информация подсказва, че не е задължително вносителите да прехвърлят всяко увеличение на разходите си на следващото равнище от дистрибуторската верига. Поради това този аргумент се отхвърля.
(486)
Една от заинтересованите страни заяви, че мерките ще доведат/са довели до намален избор на обувки от естествена кожа за потребителите, а именно на липса на обувки от естествена кожа от средния и ниския сегмент на достъпни цени. Това твърдение вече беше изказано по време на първоначалното разследване.
(487)
Горепосоченото твърдение не бе подкрепено от доказателства. Освен това предвид стабилните цени на дребно в продължение на дълъг период от време е малко вероятно потребителите да загубят интерес към въпросния продукт поради изменението на цените. Беше отбелязано също, че освен една асоциация, която заяви, че мерките щяха да доведат до по-ограничен избор за потребителите, без това твърдение да е подкрепено с доказателства, нито един друг търговец на дребно или асоциация на търговци на дребно не са се оплакали от ограничен избор или недостиг при снабдяването. Въпреки че разследването потвърди, че изборът на потребителите слабо се е изместил от въпросния продукт, като се има предвид слабият спад в потреблението на обувки от естествена кожа, наблюдаван по време на разглеждания период, и нарасналото търсене на обувки от текстилни материали, това обаче може да се дължи по-скоро на променящите се модни тенденции, отколкото на намаления избор на обувки от естествена кожа.
5. ЗАКЛЮЧЕНИЕ ОТНОСНО ИНТЕРЕСА НА СЪЮЗА
(488)
От горепосоченото следва, че значителна част от производителите от производството на Съюза са подобрили състоянието си след налагането на антидъмпинговите мерки и са доказали своята жизнеспособност чрез приспособяването на бизнес моделите си към предизвикателствата на глобализирания пазар. Ако мерките бъдат запазени, те ще позволят този процес да продължи за по-голям период от време. В случай че мерките бъдат отменени, ценовият натиск на дъмпинговия внос върху продуктите от средния до нисък сегмент най-вероятно ще въздейства и върху продуктите от по-високия сегмент и в крайна сметка ще засегне всички обувки от естествена кожа. При подобен сценарий има вероятност да банкрутират повече производители от Съюза, тъй като поради преобладаващите сред тях малки и средни предприятия те са по-уязвими във финансово отношение.
(489)
От друга страна, въздействието на антидъмпинговите мита от 2006 г. до РПП върху вносителите, търговците на дребно/дистрибуторите и потребителите не е било прекомерно. Ако мерките бъдат продължени и ако се приеме, че потребителското търсене ще се понижи допълнително в резултат на икономическата криза, въздействието на антидъмпинговите мита върху всички участници по всяка вероятност ще бъде по-високо, отколкото в миналото. Като се има предвид обаче като цяло доброто състояние и доказаната гъвкавост на вносителите и като цяло силната пазарна позиция на търговците на дребно/дистрибуторите, които могат да разнообразят значително продуктовия си асортимент, може да се предположи, че тези стопански субекти няма да понесат непропорционално големи вреди в краткосрочен до средносрочен план. Що се отнася до потребителите, след налагането на антидъмпинговите мита не е имало осезаемо увеличение на цените, и също така, като се вземат предвид резултатите от анализа на периода след РПП, няма признаци, че потребителските цени ще се увеличат непропорционално в бъдеще.
(490)
В заключение, разследването в рамките на преразглеждането не установи никакви неопровержими доводи против запазването на антидъмпинговите мерки.
Л. КОМЕНТАРИ, ПРЕДСТАВЕНИ ОТ ЗАИНТЕРЕСОВАНИТЕ СТРАНИ СЛЕД СЪОБЩАВАНЕТО НА ЗАКЛЮЧЕНИЯТА
(491)
След съобщаването на заключенията бяха получени определен брой коментари. Нито един от тях обаче не можа да послужи като основание за промяна на заключенията. Бяха изтъкнати следните основни аргументи.
1. ИНТЕРЕС НА ПРОИЗВОДСТВОТО НА СЪЮЗА
(492)
След съобщаването на окончателните заключения, една заинтересована страна изказа твърдението, че не антидъмпинговите мерки, а единствено усилията за преструктуриране са подпомогнали производството на Съюза. Това твърдение не само че не е подкрепено от никакво друго доказателство, но в същото време оставя без внимание обективните констатации, направени по време на настоящото разследване в рамките на преразглеждането. По-специално то оставя без внимание съвпадението по време между въвеждането на антидъмпинговите мерки и процеса на стабилизиране на производството на Съюза. Действително, от момента на въвеждане на мерките досега, беше преустановен силният ръст на дъмпинговия внос при ниски цени, а пазарният дял на комбинирания внос спадна от 35,5 % на 28,7 %. Този спад на дъмпинговия внос на пазара на Съюза намали ценовия натиск, упражняван от посочените обувки на ниски цени и помогна на производството на Съюза да продължи усилията си за преструктуриране.
(493)
Повторно беше изтъкнато също така, че Съюза не може да осигури масово производство и че, поради произтичащата от това невъзможност да реализира съответни икономии от мащаба, той не би бил в състояние да задоволи силното търсене на по-евтини обувки в Съюза. На първо място се подчертава, че това твърдение е необосновано. На второ място, сред производителите от Съюза съществуват също определен брой по-големи производители на обувки от сегмента на по-ниското качество и по-ниските продажни цени, някои от които бяха анализирани в рамките на извадката. Освен това, що се отнася до твърдението, че производството на Съюза не би могло да достави желаните обеми, следва да се отбележи, че разследването показа, че повечето от големите вносители, включени в извадката, не само че не поръчват само от един единствен доставчик, а също така поръчват относително по-малки обеми от няколко доставчици. Всичко това, заедно с ефекта от „клъстерния модел“, изложен в раздел E.2, при който се обединява работната сила на няколко по-малки дружества, логично би следвало да позволи и на производството на Съюза да произведе по-големи обеми. Поради това този аргумент се отхвърля.
(494)
Две заинтересовани страни изтъкнаха, че състоянието на производителите от Съюза, чието производство е изнесено в световен мащаб, не е било анализирано също толкова подробно, както това на производителите от Съюза, включени в представителната извадка. При все това се отбелязва, че анализът е включвал оценка на всички заинтересовани страни, доколкото те са съдействали при разследването. Например, сравнително подробно бе разгледан интересът на крупен производител от Съюза, който бе изключен от определението за производство на Съюза поради обема на неговия внос (вж. съображение 402 и следващите го). Следва също така да се отбележи, че дружествата в Съюза, които са изнесли по-голямата част от своето производство в трети държави, от техническа гледна точка следва да се разглеждат при антидъмпингови разследвания като вносители, като положението на тези вносители бе изцяло взето предвид и анализирано в съображение 408 и следващите го.
(495)
Една от страните посочи, че е направена погрешна оценка на интересите на производителите от Съюза, които преди са били включени в извадката, тъй като по нейно твърдение част от тях са се противопоставили на запазването на мерките. Това обаче не отговаря на истината, тъй като дори дружеството, което не е виждало предимство за самото него, е заявило, че мерките допринасят за възпиране на дъмпинговия внос. Само едно единствено друго дружество посочи, че е трудно за него в условията на икономическа криза да предвиди точния ефект от антидъмпинговите мита в бъдеще, но това дружество не е споменавало, че митата са лишени от основание. Така, дори страните, които изрично не са споменавали, че извличат пряка полза от мерките, изтъкнаха, че мерките са донесли непряка изгода чрез възпиране на вноса от КНР и Виетнам.
(496)
В резултат на това е окончателно потвърдено, че като цяло производителите от Съюза са спечелили от мерките и са показали способността си да подобрят своето положение, щом мерките смекчат последиците от вредоносния дъмпинг.
2. ИНТЕРЕС НА НЕСВЪРЗАНИТЕ ВНОСИТЕЛИ
(497)
Няколко заинтересовани страни отправиха критика като цяло във връзка с факта, че са защитени интересите на анонимни жалбоподатели, докато интересите на вносителите, другите стопански субекти, както и на потребителите, са пренебрегнати в голяма степен. Отбелязва се, че като цяло бе счетено, че налагането на антидъмпингови мита е от полза за производителите от Съюза и не бе счетено, че то оказва непропорционално негативно въздействие върху другите имащи отношение субекти. Твърдението за дискриминация обаче между тези страни се отхвърля категорично, тъй като всички страни бяха третирани по един и същи начин по време на разследването и всички интереси на оказалите съдействие стопански субекти, като вносители, търговци на дребно, производители от Съюза с изнесени производства и потребители, бяха внимателно проучени и анализирани при разследването.
(498)
Няколко страни заявиха, че печалбите на вносителите няма да бъдат достатъчно високи, за да посрещнат увеличените разходи по вноса, тенденциите в развитието на обменния курс, разходите за преминаване към други източници за снабдяване и антидъмпинговите мита. Това твърдение обаче не бе достатъчно обосновано. Както е показано в таблица 22, естеството на размера на печалбата на вносителите, а именно около 20 %, е такова, че изглежда, че те все още могат да посрещат горепосочените разходи.
(499)
Заявено бе, че посочената за вносителите цифрова величина за заетостта, т.е. около 23 000 души, е твърде ниска, тъй като в нея не са включени „работните места с добавена стойност“ в Съюза. Това обаче не е вярно. Цифровата величина за заетостта за вносителите е изчислена въз основата на проверени цифрови величини за заетостта на включените в извадката вносители, като в тях са включени и работните места с голяма добавена стойност, като дизайн, маркетинг, научноизследователска и развойна дейност, създаване на търговски марки и пр., които могат да бъдат отнесени към разглеждания продукт. Всички проверени цифрови величини за заетостта бяха събрани и съотнесени към обема на вноса на разглеждания продукт от включените в извадката вносители. След това полученият резултат бе екстраполиран към общия обем на вноса от засегнатите държави. По този начин в установената цифрова величина за заетостта бяха включени и значителни „работни места с добавена стойност“ в Съюза.
(500)
Някои страни заявиха, че аргументът, че вносителите могат лесно да преминат към други източници за снабдяване е в действителност неверен и опростенчески. Една заинтересована страна заяви, че не съществуват алтернативни източници за снабдяване. В това отношение се отбелязва, че никога не е твърдяно, че преминаването към други източници за снабдяване ще бъде лесно. Комисията не отхвърля, че преминаването към други доставчици може да породи допълнителни разходи и изисква време и че същевременно някои вносители имат отдавна установени взаимоотношения със своите доставчици. Въз основа на информацията, получена от включените в извадката вносители и от друг невключен в извадката вносител, бе възможно обаче в съображение 452 да се достигне до заключението, че съществува значителна степен на гъвкавост и че допълнителните усилия за преминаване към други източници не биха били такива, че да попречат на тези оператори да го направят. Тези вносители в действителност значително са увеличили доставките си от трети държави, както е показано в таблица 19. Същата тенденция бе наблюдавана при невключените в извадката вносители, като се има предвид фактът, че данните от Евростат сочат ръст от 4 процентни пункта по отношение на вноса от трети държави (таблица 7).
(501)
Някои заинтересовани страни заявиха, че продължаването на мерките ще засили намаляването на работни места в Съюза, несъмнено по отношение на вносителите и търговците на дребно. Това твърдение не бе обосновано от заинтересованите страни. Освен това от досието става ясно, че що се отнася до включените в извадката вносители, заетостта, свързана с разглеждания продукт, е нараснала с 6 % в периода 2005 г.-РПП.
(502)
Заявено бе, че липсва анализ на потенциалните ползи за вносителите от прекратяването на мерките. Във връзка с това се отбелязва, че въз основа на постановеното в член 21 от основния регламент следва да бъде анализирано дали съществуват основателни причини за неналагане на антидъмпингови мерки. В рамките на преразглеждане с оглед на изтичане на срока на действие това означава, че следва да бъде анализирано дали съществуват основателни причини да не продължи прилагането на мерките, т.е. следва да бъдат установени негативните последици от удължаването на срока на действие на тези мерки и тези последици да бъдат съпоставени с ползите за производството на Съюза, за да се прецени дали негативните последици са непропорционални. По този начин от правна гледна точка обратният сценарий, т.е. допускането срокът на мерките да изтече, е необходимо да бъде допълнително анализиран само ако в случая са налице конкретни признаци, че това ще представлява непропорционална тежест за вносителите, търговците на дребно или потребителите. Такива признаци не бяха констатирани. Въпреки това и единствено за целите на аргументацията може да бъде казано следното за вероятното въздействие върху вносителите, търговците на дребно и потребителите, в случай че мерките бъдат прекратени. По отношение на вносителите при разследването стана ясно, че известна част от загубата им на рентабилност от 2005 г. до РПП може да се сметне за резултат от платените антидъмпингови мита. Ако мерките бъдат прекратени и всички други разходи останат непроменени, посочените разходи не биха съществували вече и в това отношение нивата на печалба биха могли да надхвърлят установените при разследването нива от приблизително 20 %. По отношение на търговците на дребно не става ясно от информацията в досието дали те биха извлекли полза от евентуално изтичане на срока на действие на мерките, понеже включените в извадката вносители не винаги адаптираха цените си на препродажба в случай на намаляване на цените на вноса, което може да бъде установено чрез сравняване на средноаритметичната цена на вноса със средноаритметичната цена на препродажба от 2007 г. до РПП.
По отношение на въздействието върху потребителите е дори още по-малко вероятно евентуално изтичане на срока на действие на мерките да предизвика намаляване на цените, предвид на това че цените на дребно остават общо взето непроменени въпреки промените на цените на етап внос от 2005 г. до РПП. Освен това е малко вероятно и това потребителите да извлекат ползи под формата на увеличен избор, с оглед на това че в досието липсват данни изборът на потребителите да е бил засегнат от налагането на антидъмпингови мита. Във всеки случай всичко това не може да промени цялостното заключение, че липсват убедителни причини мерките да не бъдат запазени.
(503)
Някои вносители и техните асоциации заявиха, че въздействието на кризата е подценено и че последиците от икономическия спад ще продължат да се задълбочават. На първо място, тези твърдения не бяха достатъчно обосновани, тъй като не бяха представени конкретни данни, свързани с разглеждания продукт. Както е посочено в съображение 436 и следващите го, въздействието на кризата бе анализирано до юни 2009 г. въз основа на най-точните налични данни, т.е. бе изпратен допълнителен въпросник, за да може този въпрос да бъде специално проучен. Въз основа на събраната информация бе направен предпазлив анализ на получените данни и е ясно, че анализът се основава главно на данни от периода до юни 2009 г. Поради това не може да бъде изключено, че въздействието на икономическата криза върху потреблението и цените е по-тежко в сравнение с периода до юни 2009 г., но все още може да се стигне до заключението, че - с оглед на нивото на печалба, което е далеч над 15 % - е малко вероятно вносителите да бъдат засегнати внезапно в непропорционална степен от изолираното въздействие на антидъмпинговите мита.
Това е още по-вярно, доколкото положението на пазара в периода след юни 2009 г. сочи смесени резултати, като в някои държави-членки има признаци за подобрение. Поради това на настоящия етап не изглежда въздействието на кризата да е било сериозно подценено. Освен това се отбелязва, че с разглеждането на горепосочените данни Комисията далеч е надхвърлила правните си задължения, тъй като в член 6, параграф 1 от основния регламент изрично се постановява, че информацията, отнасяща се до период, следващ разследвания период, обикновено не се взема предвид.
(507)
На последно място, някои страни повторно заявиха, че някои видове продукти следва да бъдат изключени от антидъмпинговите мерки с оглед на интереса на Съюза, тъй като в Съюза се е запазило едва незначително производство особено на спортни обувки и обувки, различни от домашни обувки. Заявено бе, че спадът в производството на Съюза представлява промяна в обстоятелствата, която следва да бъде взета предвид при преразглеждането с оглед изтичане на срока на действие. На първо място, припомня се, че не е възможно промяна в обхвата на мерките да бъде направена в рамките на преразглеждане с оглед изтичането на срока съгласно член 11, параграф 2 от основния регламент, както това бе посочено в съображение 61 от настоящия регламент. Дори и ако се допусне, че това би било възможно от правна гледна точка, въпреки че то не е, се отбелязва, че това твърдение за намаляващо производство вече бе отправено при първоначалното разследване и бе отхвърлено в съображения 28 и 38 от окончателния регламент. Тъй като тези страни не представиха никакви нови доказателства, с които да се покаже до каква степен е намаляло производството на Съюза на тези видове обувки, в сравнение с първоначалното разследване, твърдението се отхвърля и констатациите, описани в съображение 450 от настоящия регламент, с настоящото се потвърждават.
3. ИНТЕРЕС НА ДИСТРИБУТОРИТЕ/ТЪРГОВЦИТЕ НА ДРЕБНО
(505)
Една заинтересована страна заяви, че при анализа е направено изкуствено разграничаване между вносители и търговци на дребно и че не е взет предвид интересът на интегрираните дружества, които следва да понасят цялата тежест на мерките. На първо място, отбелязва се, че единственото дружество, което оказа съдействие като търговец на дребно, бе в действителност интегриран вносител/търговец на дребно, както това е посочено в съображение 460 по-горе, като по този начин спецификата на тези интегрирани дружества бе отразена както при включените в извадката вносители, така и при анализа за търговците на дребно. На второ място, предвид бе взета и цялата информация, предоставена от други търговци на дребно, които не оказаха пълно съдействие при разследването. Така Комисията проучи и анализира цялата налична информация относно интегрираните дружества. С оглед на горепосоченото, твърдението, че интересът на интегрираните дружества не е бил взет предвид, не може да бъде прието.
(506)
Някои заинтересовани страни отправиха критика като цяло, твърдейки, че въздействието на мерките върху търговците на дребно не е достатъчно подробно анализирано. Това твърдение не бе подкрепено с доказателства. Както е описано в съображение 459 и следващите го, Комисията се опита неколкократно и изпреварващо да събере информация от търговците на дребно, но с изключение на един интегриран вносител/търговец на дребно, оказал съдействие като вносител, нито една търговска верига за търговия на дребно не се съгласи да съдейства напълно в разследването. Въпреки ограниченото съдействие от страна на търговците на дребно при анализа бе проучена, в рамките на възможното, цялата налична информация относно сектора за търговия на дребно, като писмените данни от заинтересованите страни, информацията, предоставена по време на изслушванията, проучването на пазара, разработките и специализираната преса. С оглед на горепосоченото, твърдението, че въздействието на мерките върху търговците на дребно не е било достатъчно подробно анализирано, следва да бъде отхвърлено.
(507)
Няколко страни отправиха твърдения, че Комисията не е взела предвид наличната публично достъпна информация относно рентабилността на търговците на дребно. Една страна заяви, че данните за рентабилността, събрани от публично достъпните финансови отчети на основни търговци на дребно в Съюза, сочат будещо сериозни тревоги положение, като това не е било взето предвид при анализа. В същия дух някои страни сметнаха, че изключително тежкото въздействие на икономическата криза върху сектора за търговия на дребно не е било взето предвид. Заявено бе, че независимо от факта, че една от най-големите търговски вериги на дребно за обувки е отчела рекордни печалби за 2008 г., този случай е изключение от правилото и по-малките търговци на дребно изпитват сериозни затруднения. В това отношение отново се отбелязва, че съдействието от страна на търговците на дребно бе твърде ограничено, тъй като само един търговец на дребно/вносител напълно съдейства при разследването. Освен това нито преди, нито след разкриването на заключенията не бе представена конкретна информация за печалбата на търговците на дребно по отношение на обувките от естествена кожа или разглеждания продукт. При все това Комисията взе предвид и анализира редица други източници на информация, като документите, представени от страна на търговците на дребно, информацията от пазара, материалите в пресата, които сочат големи разлики в печалбите в сектора за търговия на дребно: докато при някои търговци на дребно определено изглежда, че маржовете са намалели и търсенето е било по-слабо, в специализираната преса по отношение на останалите са отчетени повишаващи се продажби и приходи. Така горепосочената от страните публично достъпна информация бе проучена, но се оказа, че тя дава само частична представа и поради това бяха използвани редица други източници на информация, които показаха по-голямо разнообразие на нивата на печалбите. Впоследствие въздействието на икономическия спад върху търговците на дребно бе анализирано в рамките на възможното въз основа на наличната информация. Поради това твърдението, че рентабилността на търговците на дребно не е била правилно анализирана, следва да бъде отхвърлено.
(508)
Някои страни възразиха срещу позоваването на общото ниво на рентабилност на сектора за търговия на дребно и на оборота, постигнат при другите обувки, тъй като смятат това за нямащо отношение към разследването. Една страна заяви, че ако разследващият орган установява, че въздействието от налагането на мерките по отношение на търговците на дребно е било смекчено от продажбите на други продукти, то следва да се направи подобен анализ и по отношение на производителите от Съюза. Отбелязва се, че положението на търговците на дребно и на производителите от Съюза на сходния продукт е различно, тъй като последните произвеждат основно обувки от естествена кожа, докато търговците на дребно обикновено разполагат с по-широк набор от други продукти. Поради това твърденията, направени в съображение 472 и следващите го, остават валидни.
(509)
Някои страни поставиха под въпрос точността на цифровите величини за заетостта в сектора за търговия на дребно и изразиха становище, че се касае за повече работни места, без да обосноват този аргумент. В това отношение следва да се отбележи, че цифровата величина за заетостта в сектора за търговия на дребно, както е посочено в съображение 459, са изчислени въз основа на проверените цифрови величини за заетостта - свързани с дейността по търговия на дребно и с разглеждания продукт- на единствения оказал съдействие вносител/търговец на дребно. След това е направена приблизителна оценка чрез екстраполиране на горепосочените цифри за заетостта въз основа на обемите, търгувани на дребно от тази компания, съпоставени с общите обеми на разглеждания продукт, търгуван на дребно на пазара на Съюза. След това тази приблизителна оценка бе подложена на кръстосана проверка с документите, предоставени от другите страни и с източници в областта на проучването на пазара, чрез които установеният от Комисията размер бе потвърден. Поради това горепосоченият аргумент се отхвърля.
(510)
Няколко страни заявиха, че търговците на дребно, и по-специално МСП, изпитват затруднения при преминаване към други източници, тъй като са установили дълготрайни и основани на доверие отношения и биха били възпрепятствани от свързаните с това разходи по преминаване към други доставчици и забавяне. Някои страни заявиха, че в условията на настоящия икономически спад търговците на дребно изпитват особени затруднения да се справят с разходите по преместване на производството. В това отношение се приема, че преминаването към други източници може да породи определени проблеми за някои търговци на дребно във време на икономическа криза. Комисията обаче не смята, че разходите и забавянето, свързани с преминаването към други източници за снабдяване, са възпрепятстващи. В действителност информацията, събрана по време на разследването, показва, че редица търговци на дребно са потърсили възможности за алтернативно снабдяване и са се пренасочили, без това да окаже непропорционално негативно въздействие. Поради това горепосоченият аргумент не може да бъде приет.
(511)
Една страна посочи, че повишената стойност на обувките от естествена кожа от КНР и Виетнам, в допълнение към мерките, е направила снабдяването от тези страни неконкурентоспособно. Аргументът, че снабдяването от засегнатите страни вече не представлява интерес от гледна точна на конкурентоспособността, не бе подкрепен с доказателства и не изглежда съвместим с констатацията, че през РПП общият пазарен дял на вноса от засегнатите страни все още е възлизал на 28 %. Освен това твърдението, че в засегнатите страни има други повишаващи се разходи, които влияят върху вземането на решения от страна на вносителите във връзка със снабдяването, потвърждава констатацията на Комисията в съображение 404 и следващите съображения, че изглежда съществуват други фактори, различни от антидъмпинговото мито, които влияят на решението на вносителите/търговците на дребно да преминат към друго снабдяване. Тъй като се замесени много други фактори, не е възможно цялото негативно въздействие да се припише на мерките.
(512)
Няколко страни заявиха, че не е било достатъчно отчетено, че потребителските ценови точки не са позволили малките повишения на цените да бъдат прехвърлени върху потребителите. С това становище в действителност бе потвърдена констатацията на Комисията, че увеличаването на цените на търговците на дребно е било твърде малко, за да намери съществен израз на равнището на потребителите. В това отношение се прави позоваване на съображение 477.
(513)
Една страна заяви, че при анализа не е отчетена ожесточената ценова битка в сектора на търговията на дребно. Този аргумент се отхвърля, тъй като силната конкуренция в търговията на дребно бе взета предвид при анализа, както е описано в съображение 467.
4. ИНТЕРЕС НА ПОТРЕБИТЕЛИТЕ
(514)
Няколко страни изразиха становище, че увеличението на потребителските цени е било по-голямо от констатираното в рамките на разследването и че в случай на удължаване на мерките потребителските цени ще нараснат допълнително. Други страни поставиха под въпрос точността на цифрите, използвани от Комисията за потребителските цени, твърдейки, че те не обхващат всички държави-членки и включват и други продукти освен разглеждания продукт. Две страни отправиха жалба относно факта, че не е била взета предвид предоставената от едната от тях информация от наблюдението на сектора. Следва в това отношение да се припомни, че цялата предоставена информация относно цените на дребно бе анализирана по време на разследването, като се прави препратка към съображение 463 и следващите го.
В действителност Комисията използва редица източници, за да установи развитието в цените на дребно, а именно информацията от съдействащите страни (цените на препродажба на търговците на едро, покупните цени и цените на препродажба на съдействащия вносител/търговец на дребно и на други търговци на дребно, предоставили информация), твърденията на редица заинтересовани страни, че потребителските цени не са се увеличили, както и информация от статистически източници. Счетено бе, че последният източник, данни от който са представени в таблица 23, е по-достоверен в сравнение с информацията от наблюдението на сектора по отношение на горепосочените цени на дребно поради следните причини: в действителност представените от тази страна данни бяха счетени за данни с по-тесен обхват и по-малка представителност, тъй като се отнасят за много малка част от обхвата на продукта и не включват един важен потребителски пазар, а именно Обединеното кралство, който представлява - според заинтересованите страни - пазар на дребно с голяма конкурентоспособност. За сметка на това информацията, представена в таблица 23, е събрана от националните статистически служби (в това число по отношение на Обединеното кралство, където се отчита слабо понижаване на потребителските цени в периода 2005 г.-РПП) и в нея разглежданият продукт доминира. Във всички случаи информацията, предоставена от заинтересованите страни по време на разследването, показа умерен ръст на цените или дори намаление. Въз основа на това горепосочените аргументи следваше да бъдат отхвърлени.
(515)
Една страна заяви, че за потребителите е било трудно да получат висококачествени продукти на разумни цени. Този аргумент не бе обоснован и поради това не бе взет предвид.
(516)
Една страна отправи твърдение, че намаляващото потребление на обувки от естествена кожа показва негативното въздействие на мерките върху потребителите, без обаче да подкрепи с доказателства този аргумент. Както е описано в съображение 482, потребителските цени са се запазили до голяма степен стабилни и следователно негативно въздействие върху потребителите няма. Комисията констатира наличието на редица фактори, довели до намалено потребление на обувки от естествена кожа, в това число променящите се модни тенденции, и поради това не бе възможно да се достигне до заключение, че намаляващото потребление може да бъде приписано на мерките. Поради това горепосоченият аргумент се отхвърля.
5. ДРУГИ КОМЕНТАРИ ВЪВ ВРЪЗКА С ОПОВЕСТЯВАНЕТО
(517)
Две страни заявиха, че анализът на интереса на Съюза е бил непълен, тъй като в него не са отчетени интересите на доставчици на логистични услуги в Съюза (превозвачите и пр.). Следва да се отбележи, че нито един такъв оператор не е заявил своя интерес и не е искал становището му да бъде взето предвид, а и няма постъпила информация в това отношение. Ето защо твърдението, че анализът на интереса на Съюза е непълен в това отношение, се отхвърля. В същия дух някои страни заявиха, че в частта относно интереса на Съюза е следвало да се анализира положителното въздействие от допускането срокът на мерките да изтече. По отношение на това твърдение се прави препратка към обяснението, дадено в съображение 502, за причините, поради които в настоящия случай такъв анализ не се счита за необходим от правна гледна точка.
(518)
Виетнамското правителство и виетнамската асоциация на производителите на кожени изделия и обувки заявиха, че продължаването на мерките намалява ефекта на програмите за помощ, средства по които се предоставят от Съюза. Налагането или удължаването на срока на действие на антидъмпинговите мита е естествено техническо последствие от факта, че бе констатирано участие на виетнамските износители във вредоносни дъмпингови практики. Всеки един политически довод, като изведеният на преден план, излиза извън правната рамка и по този начин става нецелесъобразен. Освен това не съществува конфликт между предоставянето на Виетнам на помощ за развитие в различни области от страна на Съюза и налагането на антидъмпингови мита вследствие на щателно разследване, проведено в съответствие с правилата на международната търговия.
М. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
(519)
С оглед на горепосоченото антидъмпинговите мерки за обувки от естествена кожа следва да бъдат продължени. Независимо от това и без да се пренебрегва, че беше установено продължаването на вредоносния дъмпинг и че интересите на Съюза изискват налагането на мерки, за настоящата процедура са характерни особени обстоятелства, както е посочено в съображения 324-326 по-горе, които също следва да бъдат адекватно отчетени по време на действието на антидъмпинговите мерки. Разследването показа, че съществува вероятност от продължаване на вредата в краткосрочен/средносрочен план, докато процесът на приспособяване на производството на Съюза бъде завършен. Поради това срокът на действие на мерките следва да бъде ограничен на 15 месеца.
(520)
В съответствие с член 11, параграф 2 от основния регламент удължаването на мерките вследствие на преразглеждането с оглед на изтичането на срока обикновено се прилага за период от 5 години, освен ако няма конкретни основания или обстоятелства, налагащи по-кратък период. В настоящия случай разследването показа, че през разглеждания период производството на Съюза е претърпяло значителни промени. По-специално бе констатирано, че за една част от сектора е бил характерен процес на адаптиране на бизнес модела с нарастващи печалби, които са се доближили до целевата печалба. Също така бе констатирано, че за дейността на тази група е било характерно значително разрастване както като оборот, така и като обем, водещи до постепенно абсорбиране от нейна страна на съществена част от другата група в сектора, която не е предприела значителни промени в своя бизнес модел.
(521)
Въз основа на тези констатирани тенденции се счита, че към настоящия момент вече не може да бъде потвърдена вероятността за продължаване на вредата по отношение на периода след посочения в съображение 519 период. Поради това се счита за нецелесъобразно да се предлага продължителност на мерките, която да надвишава посочения период.
(522)
Следва да се припомни, че мерките, предмет на настоящото преразглеждане, бяха разширени с Регламент (ЕО) № 388/2008 (11) относно вноса на същия продукт, доставян от Административен район със специален статут Макао, деклариран или не с произход от Административен район със специален статут Макао. В това отношение в рамките на настоящото преразглеждане не бяха представени нови елементи. Поради това окончателното антидъмпингово мито от 16,5 %, приложимо към вноса с произход от КНР, следва да бъде разширено, така че да обхване вноса на същия продукт, доставян от Административен район със специален статут Макао, деклариран или не с произход от Административен район със специален статут Макао.
Н. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(523)
Всички страни бяха уведомени за основните факти и съображения, на които се основава намерението да се препоръча налагането на мита на КНР и Виетнам. В съответствие с разпоредбите на основния регламент, на страните беше даден срок, в който да представят своите становища във връзка с това оповестяване. Представените от страните писмени и устни становища бяха разгледани и, където беше уместно, окончателните констатации бяха съответно изменени.
От горепосоченото следва, че антидъмпинговите мита следва да се запазят в продължение на 15 месеца,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на обувки с горна част от естествена или възстановена кожа, с изключение на спортни обувки, обувки по специална технология, пантофи и други домашни обувки и обувки със защитно покритие отпред, с произход от Китайската народна република и Виетнам и класирани в кодове по КН 6403 20 00, ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 и ex 6405 10 00 (12).
Кодовете по ТАРИК са изброени в приложението към настоящия регламент.
2. За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
„спортни обувки“ означава обувки по смисъла на забележка 1към подпозициите към глава 64 от приложение I към Регламент (ЕО) № 1031/2008 на Комисията (13);
„обувки по специална технология“ означава обувки с цена CIF за чифт не по-ниска от 7,5 EUR, използвани за спортни дейности, с лята подметка от един или повече пластове, която не е лята под налягане (шприцована), произведена от синтетични материали, специално проектирани да поемат удара от вертикални или странични движения и с технически характеристики, като например херметични стелки, съдържащи газ или течност, механични компоненти, които поемат или неутрализират удар, или материали като полимери с ниска плътност, които са класирани в кодове по КН ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98;
„обувки със защитно покритие отпред“ означава обувки с вградено защитно покритие отпред с устойчивост на удар най-малко 100 джаула (14) и класирани в кодове по КН ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 и ex 6405 10 00;
„пантофи и други домашни обувки“ означава такива обувки, които се класират в код по КН ex 6405 10 00.
3. Ставката на антидъмпинговото мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продуктите, описани в параграф 1, и произведени от изброените по-долу дружества, е следната:
Държава
Дружество
Антидъмпингови мита
Допълнителен код по ТАРИК
КНР
Golden Step
9,7 %
A775
Всички други дружества
16,5 %
A999
Виетнам
Всички дружества
10,0 %
-
4. Окончателното антидъмпингво мито от 16,5 % и приложимо към вноса от „всички други дружества“ в Китайската народна република се разширява и върху вноса на продуктите, описани в параграф 1, доставяни от Административен район със специален статут Макао, декларирани или не с произход от Административен район със специален статут Макао. Кодовете по ТАРИК за внос, доставян от Административен район със специален статут Макао, са изброени в приложението към настоящия регламент.
5. Прилагат се действащите разпоредби в областта на митническото облагане, освен ако не е предвидено друго.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз. В сила е за период от 15 месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 22 декември 2009 година.
NEUVOSTON TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) N:o 1294/2009,
annettu 22 päivänä joulukuuta 2009,
Vietnamista ja Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen jalkineiden, joiden päälliset ovat nahkaa, tuonnissa käyttöön otettavasta lopullisesta polkumyyntitullista, sellaisena kuin se on laajennettuna koskemaan Macaon erityishallintoalueelta lähetettyjen tiettyjen jalkineiden, joiden päälliset ovat nahkaa, tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Macaon erityishallintoalue, neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun seurauksena
EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,
ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 9 artiklan 4 kohdan ja 11 artiklan 2 kohdan,
ottaa huomioon ehdotuksen, jonka komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,
sekä katsoo seuraavaa:
A. MENETTELY
1. VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET
(1)
Komissio otti 5 päivänä lokakuuta 2006 asetuksella (EY) N:o 1472/2006 (2), jäljempänä ’alkuperäinen asetus’, käyttöön lopullisen polkumyyntitullin tiettyjen Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, ja Vietnamista, jäljempänä ’asianomaiset maat’, peräisin olevien sellaisten jalkineiden tuonnissa, joiden päälliset ovat nahkaa. Tullit vahvistettiin 9,7-16,5 prosenttiin Kiinan osalta ja 10 prosenttiin Vietnamin osalta. Toimenpiteiden voimassaolo oli kaksi vuotta. Toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneesta tutkimuksesta käytetään jäljempänä nimitystä ’alkuperäinen tutkimus’.
(2)
Neuvosto laajensi asetuksella (EY) N:o 388/2008 (3), jäljempänä ’laajentamisasetus’, Kiinasta peräisin olevien tiettyjen jalkineiden, joiden päälliset ovat nahkaa, tuontiin sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin koskemaan Macaon erityishallintoalueelta, jäljempänä ’Macao’, lähetettyä tuontia, riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Macao. Soveltamisalaa laajennettiin perusasetuksen 13 artiklan 3 kohdan mukaisen toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen johdosta.
2. TÄMÄ TUTKIMUS
2.1 Tarkastelua koskeva pyyntö
(3)
Pyynnön esitti Euroopan jalkineteollisuuden liitto (European Confederation of the Footwear Industry), jäljempänä ’CEC’ tai ’pyynnön esittäjä’, sellaisten tuottajien puolesta, joiden tuotanto muodostaa huomattavan osan eli tässä tapauksessa yli 35 prosenttia tiettyjen jalkineiden, joiden päälliset ovat nahkaa, unionin kokonaistuotannosta.
(4)
Useat jäsenvaltioiden kansalliset jalkinetuottajien liitot ilmaisivat kantansa toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanoon edustavuutta koskevan arvioinnin yhteydessä ja pyysivät, että niiden nimet pidetään luottamuksellisina, koska ne pelkäsivät, että asiakkaat voivat ryhtyä vastatoimiin niiden jäsenjärjestöjä kohtaan. Jotkin osapuolet taas ihmettelivät, miksi vastustavien ja tukevien liittojen kannat on pidetty luottamuksellisina. Komissio kysyi liitoilta vielä uudestaan, suostuvatko ne nimensä ja kantansa julkistamiseen. Neljä liittoa hyväksyi nimien ja kantojen julkistamisen, mutta muut vastustivat tätä ja vetosivat uudelleen pelkoon jäsenyrityksiin kohdistuvista vastatoimista. Komissio katsoi, että tuottajien myyntiin kohdistuvien vastatoimien todennäköisyys oli todellakin merkittävä ja hyväksyi nimien salassapidon.
(5)
Jotkin osapuolet väittivät, että komission ei olisi pitänyt käynnistää toimenpiteiden päättymistä koskevaa tarkastelua, koska alkuperäisen asetuksen 3 artiklassa todetaan, että asetus on voimassa kaksi vuotta voimaantulostaan. Alkuperäisen asetuksen johdanto-osan 326 kappaleessa kuitenkin selitetään, että toimenpiteiden lyhyemmästä kestosta huolimatta perusasetuksen 11 artiklaa sovelletaan soveltuvin osin. Kyseisen johdanto-osan kappaleen mukaisesti toimenpiteiden voimassaolon lähestyvää päättymistä koskevassa ilmoituksessa (4) todettiin, että toimenpiteiden voimassaolo päättyy 7 päivänä lokakuuta 2008, ellei käynnistetä perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaista tarkastelua. Koska polkumyyntitoimenpiteiden päättymistä koskeva tarkastelu on nyt käynnistetty, polkumyyntitoimenpiteet pysyvät voimassa tarkastelun ajan.
(6)
Tarkastelupyyntöä perusteltiin sillä, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.
2.2 Vireillepano
(7)
Kun komissio oli neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan todennut, että on olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen tutkimuksen vireillepanosta julkaisemalla 3 päivänä lokakuuta 2008Euroopan unionin virallisessa lehdessä (5) asiaa koskevan ilmoituksen, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’.
(8)
Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyttä koskeva tutkimus käsitti 1 päivän heinäkuuta 2007 ja 30 päivän kesäkuuta 2008 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittävien kehityssuuntien tarkastelu kattoi 1 päivästä tammikuuta 2006 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun ulottuvan ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelujakso’. Tarpeen mukaan viitattiin myös vuoteen 2005 ja alkuperäisessä tutkimuksessa käytettyyn tutkimusajanjaksoon, joka kattoi 1 päivän huhtikuuta 2004 ja 31 päivän maaliskuuta 2005 välisen ajan, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimusajanjakso’.
3. TUTKIMUKSEN OSAPUOLET
(9)
Komissio ilmoitti virallisesti toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta pyynnön esittäjälle, pyynnössä mainituille unionin tuottajille, muille tiedossa olleille unionin tuottajille, tiedossa olleille tuojille ja niiden järjestöille, tiedossa olleille vähittäismyyjille/jakelijoille ja niiden järjestöille, tiedossa olleille kuluttajajärjestöille, tiedossa olleille vientiä harjoittaville tuottajille ja niiden järjestöille asianomaisissa maissa sekä asianomaisten maiden viranomaisille.
(10)
Asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi vireillepanoilmoituksessa asetetussa määräajassa.
(11)
Mahdollisuus tulla kuulluksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.
4. OTANTA
(12)
Koska tutkimuksessa oli osallisena suuri määrä vientiä harjoittavia tuottajia asianomaisissa maissa, unionin tuottajia ja tuojia, vireillepanoilmoituksessa esitettiin perusasetuksen 17 artiklan mukaisesti otantamenetelmän käyttöä.
(13)
Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi vientiä harjoittavia tuottajia ja niiden edustajia, unionin tuottajia ja tuojia ilmoittautumaan ja toimittamaan sille vireillepanoilmoituksessa pyydetyt tiedot.
4.1 Kiinassa ja Vietnamissa toimivien vientiä harjoittavien tuottajien otanta
4.1.1 Kiina
(14)
Yhteensä 58 kiinalaista yritystä ja etuyhteydessä olevien yritysten ryhmää, jäljempänä ’ryhmät’, ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot asetetussa määräajassa. Nämä 58 yritystä tai ryhmää tuottivat ja/tai veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille tutkimusajanjaksolla ja halusivat tulla sisällytetyksi otokseen. Niiden katsottiin toimivan yhteistyössä, ja niiden otokseen sisällyttämistä harkittiin. Kiinalaisten yritysten yhteistyöaste eli kiinalaisten yhteistyössä toimineiden yritysten unioniin suuntautuvan viennin prosenttiosuus verrattuna Kiinan kokonaisvientiin unioniin oli noin 22 prosenttia.
(15)
Otos valittiin yhdessä Kiinan viranomaisten kanssa yhteistyössä toimineiden yritysten vientimäärien ja maantieteellisen jakautumisen perusteella. Otokseen valitun seitsemän yrityksen osuus 58 yrityksen unioniin suuntautuvasta viennistä oli noin 56 prosenttia ja Kiinan kokonaisviennistä unioniin 13 prosenttia. Kaikki yritykset vastasivat kyselylomakkeeseen annetussa määräajassa.
(16)
Jotkin otoksen ulkopuoliset kiinalaiset viejät väittivät, että koska niitä ei ollut valittu otokseen, ne eivät kyenneet puolustamaan etujaan. Otannan periaatteisiin kuitenkin kuuluu, että vientiä harjoittavia tuottajia valitaan otokseen edustava määrä ja että otoksen arvioinnin tulosten voidaan katsoa edustavan myös muita yhteistyössä toimineita viejiä. Lisäksi on huomattava, että kaikki asianomaiset osapuolet voivat osallistua tutkimukseen ja esittää näkemyksensä. Näin ollen väite hylättiin.
4.1.2 Vietnam
(17)
Yhteensä 51 vietnamilaista yritystä ja ryhmää ilmoittautui ja toimitti pyydetyt tiedot asetetussa määräajassa. Nämä 51 yritystä tai ryhmää tuottivat ja/tai veivät tarkasteltavana olevaa tuotetta unionin markkinoille tutkimusajanjaksolla ja halusivat tulla sisällytetyksi otokseen. Niiden katsottiin toimivan yhteistyössä, ja niiden otokseen sisällyttämistä harkittiin. Vietnamilaisten yritysten yhteistyöaste eli vietnamilaisten yhteistyössä toimineiden yritysten unioniin suuntautuvan viennin prosenttiosuus verrattuna Vietnamin kokonaisvientiin unioniin oli noin 82 prosenttia.
(18)
Otos valittiin yhdessä Vietnamin viranomaisten kanssa vientimäärien perusteella. Otokseen valittujen kolmen yrityksen osuus 51 yrityksen unioniin suuntautuvasta viennistä oli noin 27 prosenttia ja Vietnamin kokonaisviennistä unioniin 22 prosenttia. Kaikki yritykset vastasivat kyselylomakkeeseen annetussa määräajassa.
4.2 Unionin tuottajien otanta
(19)
Unionin tuottajien otoksen valintaan tarvittavien tietojen saamiseksi toimittiin seuraavasti. Kaikkien valituksen tekijöiden puolesta toiminut CEC vahvisti, että kaikki valituksen esittäneet tuottajat olivat valmiita toimimaan yhteistyössä ja osallistumaan otantaan. Tapauskansioon sisältyvien (esim. valituksesta, edustavuutta koskevasta tutkimuksesta ja CEC:n lausunnoista saatujen) tarkkojen ja laajojen tietojen ansiosta otantalomaketta ei tarvinnut lähettää yksittäisille valituksen tehneille tuottajille. Vireillepanoilmoituksessa pyydettiin lisäksi kaikkia tuottajia ilmoittautumaan, jos ne haluavat toimia yhteistyössä menettelyssä. Valituksen tekijöiden lisäksi vielä viisi yritystä ilmoittautui vireillepanon jälkeen ja halusi tulla sisällytetyksi otokseen. Kaikille näille lähetettiin otantalomakkeet, joissa pyydettiin tietoja, jotka olivat jo saatavilla valituksen tekijöistä. Vain kaksi viidestä yrityksestä toimitti vastauksen. Näitä yrityksiä ei kuitenkaan valittu otokseen, koska ne eivät sisältyneet unionin tuotannonalan määritelmään (ks. 198 kappale).
(20)
Tarkasteltavana olevan tuotteen unionin tuotanto on suureksi osaksi keskittynyt kolmeen jäsenvaltioon, joiden osuus on noin 2/3 koko tuotannosta. Loppu tuotannosta on hajautunut muihin jäsenvaltioihin. Kuten 202 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa selitetään, unionin tuottajien liiketoimintamalleille ominaiset erot liittyvät pääasiassa tuote-/laatuvalikoimaan, jakelukanaviin ja siihen, tapahtuuko toiminnan klusterointi ja valmistusprosessin osien alihankinta unionissa vai sen ulkopuolella.
(21)
Saatujen tietojen perusteella komissio valitsi otoksen, joka sisältää unionin tuotannon ja myynnin suurimman edustavan määrän, joka voidaan tutkia käytettävissä olevana aikana. Kuten edellä todettiin, kyseessä ei kuitenkaan ole täysin yhtenäinen tuotannonala, joten valittujen yritysten edustavuuden arvioimiseksi huomioon otettiin myös tuottajien maantieteellinen jakauma jäsenvaltioissa (6) sekä markkinasegmentti, johon niiden tuotteet kuuluvat. Arvioinnin tuloksena valittiin kahdeksan yritystä, jotka toimivat neljässä jäsenvaltiossa. Valitut yritykset edustavat kaikkia unionissa esiintyviä tärkeimpiä liiketoimintamalleja, kun tarkastellaan tuotteen valmistusta, jakelua ja erikoistumista. Erikoistumisen osalta valitut yritykset edustivat tuotantoa kaikissa tärkeimmissä hintasegmenteissä (markkinoiden ala-, keski- ja yläsegmentissä) sekä kaikissa sukupuoli- ja ikäsegmenteissä (naisten, miesten, molempien sukupuolten sekä lasten jalkineet). Valittuihin yrityksiin kuuluivat kaikki tärkeimmät jakelutasot (tukkumyyjistä ja vähittäismyyjistä suoraan vähittäismyyntiin). Tuotannon osalta valittujen yritysten joukossa oli yrityksiä, jotka suorittivat kaikki tuotantoprosessin keskeiset vaiheet omassa yrityksessä, sekä yrityksiä, jotka suorittivat osan valmistusprosessista alihankintana (sekä unionissa että sen ulkopuolella).
(22)
Otokseen valittujen kahdeksan yrityksen katsottiin edustavan unionin kaikkia tuottajia, ja niiden osuus valituksen tehneiden unionin tuottajien tuotannosta oli 8,2 prosenttia ja koko unionin tuotannosta 3,1 prosenttia. Perusasetuksen 17 artiklan 2 kohdan mukaisesti CEC:tä kuultiin otoksen valinnasta, eikä se esittänyt vastalauseita.
(23)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että yksi otokseen valituista unionin tuottajista lakkautti vähitellen tuotantoaan unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja siirsi tuotantotoimintansa kokonaan unionin ulkopuolelle. Yrityksen painoarvo ei ollut sellainen, että sillä olisi merkittävää vaikutusta, ainakaan määrällisesti tarkasteltuna, otokseen valittujen yritysten tilanteeseen kokonaisuudessaan, myöskään niiden edustavuuteen. Vahinkoa koskevat päätelmät määrän osalta eivät olisi olleet merkittävästi erilaiset, vaikka tätä yritystä ei olisi otettu huomioon. Kun otetaan huomion, että i) yrityksellä oli tuotantoa unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja ii) se teetti suuren osan tuotannostaan alihankintana - mikä on liiketoimintamalli, joka monien osapuolten mielestä on merkittävä unionissa - päätettiin olla sulkematta yritystä otoksen ulkopuolelle. Näin varmistetaan lisäksi, että laadun osalta otos edustaa sektorin todellisuutta mahdollisimman tarkasti. Kun vielä otetaan huomioon, että toimenpiteiden päättymistä koskeva tarkastelu edellyttää vahingon jatkumisen/toistumisen arviointia, näin on ehkä helpompi ennustaa, miten tilanne unionin markkinoilla kehittyisi, jos toimenpiteiden voimassaoloa ei jatkettaisi. Yrityksestä käytettiin tietenkin vain tietoja, jotka liittyivät sen toimintaan unionin tuottajana.
(24)
Unionin toimielimet ovat tarkastelleet, olisiko unionin tuotannonalan tuotantoa ja myyntiä kokonaisuudessaan vähennettävä vastaavasti, kun otetaan huomioon, että tämän yrityksen unionin tuotanto ja myynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli vähäisempää kuin otantavaiheessa ilmoitettiin, eli olisiko tämän tuloksena otokseen kohdistuva vaikutus siirrettävä koskemaan koko tuottajapopulaatiota. Katsottiin kuitenkin, että yritys on tehnyt virheen hyvässä uskossa laskiessaan virheellisesti unionin läheisyydessä sijaitsevassa maassa teetetyn alihankintatyön unionin tuotannoksi. Ensinnäkin on huomattava, että otosta käytetään pääasiassa niiden vahinkoindikaattoreiden arvioimiseen, joita ei voida kohtuullisesti saada koko unionin tuotannonalasta. Tuotantoa ja myyntiä koskevat tiedot on koottu koko unionin tuotannonalasta, joten väite ei tältä osin ole relevantti. Myöskään tapauskansiossa olevat tiedot, mukaan luettuna ne, jotka on saatu tässä tutkimuksessa suoritetusta kansallisten järjestöjen lisäanalyysistä, eivät osoita, että mukautukseen olisi tarvetta. Lopuksi vielä voidaan todeta, että vaikka unionin tuotannonalan kaikkia tuotanto- ja myyntilukuja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla alennettaisiin otoksen alempien lukujen mukaisiksi, tällä ei olisi vaikutusta otoksen edustavuuteen eikä vahinkoa koskeviin yleisiin päätelmiin.
(25)
Eräät asianomaiset osapuolet väittivät, että perusasetuksen 17 artiklaa ei ole noudatettu, koska unionin tuottajien otos ei ollut edustava tuotannon prosenttiosuuden, tuotevalikoiman, myyntihintojen, tuotannon ja myynnin suhteen, maantieteellisen jakauman eikä kannattavuuden ja suorituskyvyn osalta. Ne myös väittivät, että otoksessa ei otettu huomioon niiden tuottajien suurta määrää, jotka ovat siirtäneet tuotantonsa alihankintana kolmansiin maihin.
(26)
Nämä väitteet tutkittiin tarkoin ja tapauksen monimutkaisuuden vuoksi yksittäisten yritysten lisäksi myös kansallisille järjestöille lähetettiin lisäkyselylomakkeita, jotka käsiteltiin ja tarkistettiin paikan päällä. Otokseen valittujen yritysten määrä oli rajoitettava määrään, joka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevassa ajassa, joten yrityksiä valittiin kahdeksan.
(27)
Kun lisäksi otetaan huomioon, että unionin tuotannonala on erittäin pirstaleinen, otokseen valitut yritykset vääjäämättä kattavat suhteellisen pienen osuuden unionin kokonaistuotannosta. Koska tuotannonala on pirstaleinen ja otokseen valittiin suurehkoja tuottajia, yritysten lukumäärän kasvattaminen ei olisi kuitenkaan vaikuttanut merkittävästi otoksen osuuteen unionin kokonaistuotannosta.
(28)
Komissio otti maantieteellisen jakauman huomioon otosta valitessaan (ks. 21 kappale). Korostettakoon, että otoksen ei tarvitse osoittaa koko tuottajapopulaation täsmällistä maantieteellistä jakaumaa (eikä minkään muunkaan kriteerin täsmällistä jakautumista) ollakseen edustava. Riittää, että - kuten tässäkin otoksessa, johon sisältyy neljä jäsenvaltiota - suurimpien tuotantomaiden asianmukaiset osuudet tulevat esiin. Muut lähestymistavat olisivat olleet hallinnollisesti epäkäytännöllisiä, etenkin jos edustavuuden varmistamiseksi on otettava huomioon useita eri kriteereitä. Väitteen mukaan olisi itse asiassa niin, että otos olisi riittävän edustava ainoastaan, jos siihen sisältyy koko tuottajapopulaatio. Tutkimuksessa on siis korostettu, että otos, joka kattaa neljä jäsenvaltiota - mukaan luettuna kolme tuotannoltaan ehdottomasti suurinta - on unionin koko tuotantoa edustava etenkin, kun otetaan huomioon jalostuskorvausjärjestelyyn perustuva tuotanto, joka olisi tämän vuoksi otettava huomioon palvelun tilaavan yrityksen jäsenvaltiossa.
(29)
Otokseen valitut yritykset edustivat myös tuotevalikoiman poikkileikkausta ja unionin tuotannonalan asianomaisia suuruusluokkia. Mukana olevat tuotevalikoimat vastaavat lisäksi kiinalaisen ja vietnamilaisen viennin tuotevalikoimia.
(30)
Myyntihinnoista väitettiin, että otoksen keskimääräiset myyntihinnat eivät olleet edustavia suhteessa tarkastelupyynnössä esitettyihin myyntihintoihin. On kuitenkin huomattava, että toisin kuin väitettiin, tutkimuksen mukaan otoksen keskimääräiset myyntihinnat ovat yhdenmukaiset pyynnössä esitettyjen hintojen kanssa. Vaikka näin ei olisi ollutkaan, otoksen keskimääräisten myyntihintojen ei tarvitse olla täsmälleen samat kuin pyynnössä ilmoitettujen hintojen, kunhan niiden havaitaan osoittavan koko tuottajapopulaation myyntihintoja.
(31)
Jos tarkastellaan edustavuutta tuotannon ja myynnin välisenä suhteena, on muistettava, että tällä sektorilla kokonaisuudessaan tuotanto perustuu tilauksiin ja heijastelee voimakkaasti muotisuuntauksia. Sen vuoksi varastot eivät ole kovinkaan merkittävä indikaattori ja tuotanto vastaa suunnilleen myyntiä. Tämä on vahvistettu valitusvaiheessa samoin kuin tutkimuksissa, jotka koskivat otokseen valittuja yrityksiä ja koko unionin tuotannonalaa.
(32)
Edellä esitettyjen seikkojen lisäksi on syytä muistaa, että perusasetuksen 17 artiklassa säädetään, että tutkimus voidaan rajoittaa otoksiin, jotka joko ovat tilastollisesti edustavia tai sisältävät tuotannon, myynnin tai viennin suurimman edustavan määrän, joka voi kohtuullisesti olla tutkimuksen kohteena. Tämän säännöksen sanamuodosta ilmenee selkeästi, että edustavalle määrälle ei ole asetettu mitään täsmällistä määrällistä vaatimusta tai raja-arvoa. Ainoa vaatimus on, että määrän tulee voida kohtuullisesti olla tutkimuksen kohteena, kun otetaan huomioon käytettävissä oleva aika.
(33)
Edellä esitettyjen syiden vuoksi eri osapuolten esittämät väitteet hylättiin, ja otoksen oikeudellinen pätevyys vahvistetaan, sillä otos on edustava ja se valittiin täysin perusasetuksen 17 artiklan vaatimusten mukaisesti.
4.3 Unionin tuojien otanta
(34)
Käytettävissä olleiden tietojen perusteella otettiin yhteyttä 139 tuojaan. Otantalomakkeeseen saatiin vastauksia 22 etuyhteydettömältä tuojalta, joista 21 suostui osallistumaan otokseen. Toimitettujen tietojen mukaan näiden 21 tuojan osuus tarkasteltavana olevan tuotteen Kiinasta tulevasta tuonnista oli 12 prosenttia ja Vietnamista peräisin olevasta tuonnista 40 prosenttia.
(35)
Viiden suurimman tuojan (Adidas, Clarks, Nike, Puma, ja Timberland) osuus tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista oli noin 18 prosenttia, ja ne kaikki ilmoittivat merkittävää tuontia molemmista maista. Sen vuoksi katsottiin, että näistä viidestä yrityksestä koostuva otos olisi perusasetuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaisesti edustava tuonnin määrän osalta.
(36)
Lisäksi valittiin kolme muuta tuojaa, jotta tuojien maantieteellinen jakauma ja tuotujen jalkinelajien erot voitaisiin ottaa paremmin huomioon. Otoskyselyyn saatujen vastausten perusteella vaikuttaa siltä, että monet vastanneista tuojista toimivat erittäin paljon pienemmässä mittakaavassa määrän suhteen ja tuovat vähemmän tunnettuja/muodikkaita kenkämerkkejä tai arvokkaampia kenkiä. Näiden pienempien tuojien liiketoimintamallit ja tuotesegmentit, joilla ne kävivät kauppaa, vaikuttivat eroavan suurimmista tuojista, ja niiden osuus tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista on yhteensä merkittävä. Sen vuoksi pidettiin tärkeänä, että myös nämä tuojat ovat edustettuina, koska niiden taloudellinen tilanne saattaa olla erilainen kuin 35 kappaleessa mainittujen suurien tuojien.
(37)
Tällä perusteella valittiin kahdeksan tuojan otos, jossa on mukana viisi suurinta ja kolme pienempää tuojaa. Niiden osuus Kiinasta tulevasta tuonnista oli noin 10 prosenttia ja Vietnamista tulevasta tuonnista noin 34 prosenttia.
(38)
Kaikille yhteistyössä toimineille tuojille, jotka olivat ilmoittaneet halukkuudestaan yhteistyöhön, annettiin mahdollisuus kommentoida otoksen valintaa. Otokseen valituille yrityksille lähetettiin täytettäviksi kyselylomakkeet. Otokseen valituista tuojista seitsemän palautti lomakkeen annetussa määräajassa. Koska kahdeksas otokseen valittu tuoja ei toiminut yhteistyössä, se oli jätettävä otoksen ulkopuolelle.
5. SAATUJEN TIETOJEN TARKISTAMINEN
(39)
Komissio hankki ja tarkisti kaikki polkumyynnin ja vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden sekä unionin edun määrittämisen kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot. Seuraavien yritysten toimittamat tiedot tarkistettiin paikan päällä:
5.1 Vientiä harjoittavat tuottajat Kiinassa
-
Yue Yuen Industrial (Holdings) Ltd., Hongkong
-
Tuotantoyritys:
Zhongshan Pou Yuen Manufactory, Guandong
-
Kauppayritykset:
-
Idea Co. Ltd, Macao
-
The Look Co. Ltd, Macao
-
Gold Plenty Co. Ltd, Macao
-
Guangzhou Panyu Pegasus Footwear Co. Ltd., Guangdong
-
HuaJian Industrial (Holding) Co. Ltd., Hongkong, ja sen tuotantoyritys Dongguan HuaBao Shoes Co. Ltd, Guandong
-
Zhejiang Aokang Shoes Co. Ltd., Zhejiang
-
Foshan City Nanhai Golden Step Industrial Co. Ltd., Guangdong
-
Jianle Footwear Industrial Co. Ltd, Fujian
-
General Footwear/Gentfort Shoes Co.Ltd, Guangdong.
5.2 Vientiä harjoittavat tuottajat Vietnamissa
-
Pou Yuen Industrial Holdings Limited, Hongkong
-
Tuotantoyritykset:
-
Pouyuen Vietnam Company Limited, Ho Chi Minh City
-
Pou Sung Vietnam Company Limited, Dong Nai
-
Pou Chen Vietnam Enterprise Company Limited, Dong Nai
-
Kauppayritykset:
-
Betsey Trading Limited
-
Sinnamon Trading Limited
-
Sky High Trading Limited
-
Fitbest Enterprises Limited
-
Golden Star Co. Ltd, Haiphong City
-
Shyang Hung Cheng Industrials Co Ltd, Binh Duong.
5.3 Unionin tuotannonalan tuottajat ja kansalliset tuottajajärjestöt
-
Associação Portuguesa dos Industriais de Calçado, Componentes, Artigos de Pele e seus Sucedâneos (APICCAPS), Portugali
-
Federación de Industrias del Calzado Español (FICE), Espanja
-
Associazione Nazionale Calzaturifici Italiani, Italia
-
British Footwear Association LTd, Yhdistynyt kuningaskunta
-
Fachverband der Lederverarbeitenden Industrie, Itävalta
-
Fédération Française de la Chaussure, Ranska
-
HDS Hauptverband der Deutschen Schuhindustrie e.V., Saksa
-
Polish Chamber of Shoe and Leather industry, Puola.
(40)
Tarkastuskäyntejä tehtiin myös kahdeksan otokseen kuuluneen unionin tuottajan toimitiloihin, jotka sijaitsivat neljässä eri jäsenvaltiossa. Kuten alkuperäisessäkin tutkimuksessa, otokseen kuuluneet unionin tuottajat ja muut yhteistyössä toimineet unionin tuottajat pyysivät perusasetuksen 19 artiklan säännösten nojalla, että niiden nimet pidetään luottamuksellisina. Ne väittivät, että nimien paljastamisella voisi olla huomattavia haitallisia vaikutuksia. Jotkin valituksen tehneistä unionin tuottajista itse asiassa toimittavat tavaroita unionissa oleville asiakkaille, jotka hankkivat tuotteita myös Kiinasta ja Vietnamista ja hyötyvät näin suoraan tästä tuonnista. Näiden valituksen tekijöiden tilanne on arkaluonteinen, koska osalla niiden asiakkaista saattaa olla hyvät perusteet vastustaa väitettyä vahingollista polkumyyntiä koskevan valituksen esittämistä tai tukemista. Tämän vuoksi niiden mielestä oli vaarana, että jotkin niiden asiakkaista voivat ryhtyä vastatoimiin ja mahdollisesti lopettaa liikesuhteen niiden kanssa. Pyyntöön suostuttiin, koska perusteet olivat riittävät.
(41)
Tiettyjen vientiä harjoittavien tuottajien edustajat ja etuyhteydettömät tuojat väittivät, että ne eivät voineet asianmukaisesti käyttää puolustautumisoikeuttaan, koska valituksen tekijöiden nimiä ei paljastettu. Ne väittivät, etteivät ne näissä olosuhteissa kyenneet tarkistamaan otokseen valittujen yritysten edustavuutta. Nämä osapuolet esittivät vaihtoehdoksi, että jos luottamuksellisuus myönnetään, yksittäisten yritysten täydelliset luvut olisi tällöin paljastettava.
(42)
On muistettava, että otoksen tuotantomäärä maittain eriteltynä annettiin kaikille asianomaisille osapuolille tarkasteltavaksi. Väitteestä, jonka mukaan kaikki tiedot yrityksen nimeä lukuun ottamatta olisi paljastettava, on huomattava, että näiden tietojen paljastaminen voi epäsuorasti paljastaa myös otokseen kuuluvan yrityksen nimen. Tämän vuoksi myös tässä tapauksessa säilytettiin tavanomainen käytäntö kyselyvastausten rajoittamattomien versioiden julkaisemisesta (eli ne sisältävät indeksoituja tietoja). Edellä esitetyn perusteella on pääteltävä, että osapuolten puolustautumisoikeus säilyi riittävästi, minkä vuoksi väite hylättiin.
5.4 Etuyhteydettömät tuojat
-
Achten Beheer BV, Waalwijk, Alankomaat
-
Adidas AG, Herzogenaurach, Saksa
-
C&J Clark’s International Limited, Street, Somerset, Yhdistynyt kuningaskunta
-
Footex International BV, Hazerswoude-dorp, Alankomaat
-
Nike European Operations BV, Laakdal, Belgia
-
Puma AG Rudolf Dassler Sport, Herzogenaurach, Saksa
-
Timberland Europe BV, Enschede, Alankomaat.
5.5 Tuottajat vertailumaan markkinoilla
-
Henrich & Cia Ltda, Dois Irmãos, Brasilia
-
Werner Calçados Ltda, Três Coroas, Brasilia
-
Industria de Calçados West Coast Ltda, Ivoti, Brasilia.
6. OSAPUOLTEN OIKEUDET
(43)
Jotkin osapuolet esittivät koko menettelyn ajan vastalauseita puolustautumisoikeutensa väitetystä heikkenemisestä. Niiden mukaan osapuolten tarkasteltavaksi annetussa avoimessa tapauskansiossa olevat tiedot otokseen valituista unionin tuottajista eivät olleet täydellisiä eikä niitä toimitettu ajoissa.
(44)
On korostettava, että kaikki otokseen valitut yritykset toimittivat asianomaisten osapuolten vastauksen tarkastukseen (nk. avoin vastaus) viipymättä ja tutkimuksessa osapuolille asetettujen määräaikojen puitteissa. Kun komissiolle toimitetaan avoin vastaus, se voidaan sisällyttää avoimeen tapauskansioon kuitenkin vasta, kun mahdolliset luottamuksellisuuskysymykset on ratkaistu, kuten perusasetuksen 19 artiklassa säädetään. On myös huomattava, että komissiolla on velvollisuus sisällyttää tiedot avoimeen tapauskansioon hyvissä ajoin, jotta osapuolet voivat käyttää oikeuksiaan. Tämä velvollisuus on täytetty tässä tapauksessa.
(45)
Avointen vastausten täydellisyyden osalta on huomattava, että on tavallista tutkimuksessa, että osapuolet toimittavat lisätietoja ajan mittaan. Ne lisätään ei-luottamukselliseen tapauskansioon heti, kun luottamuksellisuutta koskevat kysymykset on ratkaistu. Tätä prosessia, jossa kaikkien asianomaisten osapuolten kannanottoja lisätään vähitellen päätelmien tekemisessä käytettävään näyttöperustaan ja ei-luottamukselliseen tapauskansioon, ei pidä sekoittaa siihen, että asiakirjat olisivat epätäydellisiä.
(46)
Tapauksen monimutkaisuuden vuoksi osapuolten tiedonsaantimahdollisuuksia helpotettiin seuraavin keinoin. Ensinnäkin asianomaisille osapuolille annettiin asiakirjojen sähköinen käyttömahdollisuus, jonka ansiosta ne saivat pyynnöstä täydellisen kopion kaikista tapauskansioon sisältyvistä asiakirjoista cd-rom-levyllä. Lisäksi sähköisiin asiakirjoihin liittyi selvä hakemisto, joka tarjosi i) helposti saataville tapauksessa esitetyt monet asiakirjat ja ii) päivitetyn rekisterin tapauskansioon sisältyvistä asiakirjoista. Avoimeen tapauskansioon lisätyillä huomautuksilla vastattiin kysymyksiin, jotka saattoivat vaikuttaa osapuolten puolustautumisoikeuteen.
(47)
Edellä esitetyt keinot paransivat osapuolten mahdollisuuksia saada asiakirjoja ja esittää koko tutkimuksen ajan huomautuksia, jotka komissio otti tarpeen mukaan huomioon. Tämän vuoksi eri osapuolten esittämät väitteet, joiden mukaan avoin tapauskansio ei ollut täydellinen eikä sitä saatu ajoissa, on hylättävä.
(48)
Yksi asianomainen osapuoli väitti myös, että komissio on syrjinyt tuojia ja viejiä tarjoamalla edullisempaa kohtelua tutkimuksessa valituksen tehneille unionin tuottajille. Se väitti erityisesti, että tuojille ja viejille, toisin kuin tuottajille, ei tarjottu luottamuksellisuutta. Lisäksi väitettiin, että valituksen tekijöiden kohtelu oli edullisempaa, koska niitä ei vaadittu toimittamaan otoslomakkeita menettelyn vireillepanon yhteydessä, ja että valituksen tekijöille annettiin liikaa joustovaraa määräaikojen ja vastausten laadun suhteen, kun taas samassa tilanteessa ollutta viejää olisi arvioitu perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevien tietojen perusteella.
(49)
On huomattava, että päätös valitusta tukevien unionin tuottajien nimen salassapito-oikeudesta tehtiin asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti. Viejät tai tuojat eivät tehneet tällaista pyyntöä eikä tutkimuksen aikana tapahtunut mitään sellaista eikä tuotu esiin mitään tietoja, josta olisi voinut päätellä, että viejien tai tuojien edut vaarantuvat, jos niiden nimet paljastetaan. Kun otetaan huomioon, että unionin tuottajien tilanne tältä osin oli täysin erilainen kuin viejien ja tuojien tilanne, syrjintää koskeva väite on hylättävä.
(50)
Otoksen valintaa on käsitelty 19 kappaleessa. Viejien ja tuojien tilanne erosi huomattavasti valituksen tehneiden tuottajien tilanteesta, koska edellä mainittujen tilanteesta ei ollut tapauskansiossa yksityiskohtaisia tietoja. Sen vuoksi otantalomakkeen täyttäminen oli välttämätöntä sekä siksi, että voitiin varmistaa osapuolten halukkuus toimia yhteistyössä, mutta myös siksi, että saatiin perustiedot otoksen valintaa varten. Tästä syystä syrjintää koskeva väite oli hylättävä.
(51)
Unionin tuottajille myönnetystä joustovarasta tutkimuksessa kyselylomakkeilla kerättyjen tietojen osalta ja perusasetuksen 18 artiklan käyttämisen osalta on huomattava, että samaa lähestymistapaa käytettiin johdonmukaisesti viejiin ja tuojiin sekä unionin tuottajiin, joten syrjintäväitteille ei ole mitään perustaa. Perusteeton väite näin ollen hylätään.
(52)
Vertailumaan valinnan osalta jotkin maat katsoivat, että lyhyet määräajat, ajoitus ja kyselylomakkeiden toimitusmuoto syrjivät intialaisia ja indonesialaisia yrityksiä. On huomattava, että Intiaan ja Indonesiaan pystyttiin lähettämään kyselylomakkeet vasta joulukuun 2008 lopussa, kun tuottajien osoitteet oli saatu. Komissio varmisti, että näiden maiden tuottajille annettiin sama vastausaika kuin Brasilian tuottajille. Kyselylomakkeiden toimituksessa komissio käytti kirjattuja kirjelähetyksiä kaikissa tapauksissa ja mahdollisuuksien mukaan myös sähköpostia. Siksi edellä esitetyt väitteet on hylättävä.
(53)
Jotkin osapuolet väittivät, että vertailumaata koskevat tiedot laitettiin avoimeen tapauskansioon tarpeettomalla viivpeellä, mikä loukkasi osapuolten puolustautumisoikeutta. Komission mukaan tässä tutkimuksessa useimmat vertailumaan yritysten ensimmäisistä ei-luottamuksellisista vastauksista kyselylomakkeeseen olivat puutteellisia, minkä vuoksi niiltä oli pyydettävä uusia asianmukaisia avoimia vastauksia. Kun vastaukset oli saatu, ne laitettiin avoimeen tapauskansioon viipymättä. Sillä välin komissio lisäsi avoimeen tapauskansioon tiivistelmätietoja kuulluista yrityksistä ja saaduista vastauksista. Nämä väitteet oli tästä syystä hylättävä.
B. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE
1. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE
(54)
Tarkastelun kohteena on sama tuote kuin alkuperäisessä tutkimuksessa määritelty eli tietyt Kiinan kansantasavallasta ja Vietnamista peräisin olevat jalkineet, joiden päälliset ovat nahkaa tai tekonahkaa, lukuun ottamatta urheilujalkineita, jalkineita, joissa on erikoistekniikkaa, tohveleita ja muita sisäjalkineita sekä jalkineita, joissa on suojaava kärjys, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin 6403 20 00, ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ja ex 6405 10 00.
(55)
Tässä tutkimuksessa sovelletaan alkuperäisen asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa olevia määritelmiä. Näiden määritelmien mukaan
’urheilujalkineilla’ tarkoitetaan asetuksen (EY) N:o 1031/2008 liitteessä I olevan 64 ryhmän 1 alanimikehuomautuksessa tarkoitettuja jalkineita;
’jalkineilla, joissa on erikoistekniikkaa’ tarkoitetaan urheilukäyttöön tarkoitettuja jalkineita, joiden cif-hinta paria kohden on vähintään 7,5 euroa ja joissa on yksi- tai monikerroksinen muottipohja, ei suoravalettu, joka on valmistettu erityisesti pysty- tai sivusuuntaisia iskuja vaimentamaan suunnitelluista synteettisistä aineista ja joka on varustettu teknisin ominaisuuksin, jollaisia ovat joko kaasua tai nestettä sisältävät ilmatiiviit tyynyt, iskuja vastaanottavat tai vaimentavat mekaaniset osat ja sellaiset aineet kuin LD-polymeerit, ja jotka kuuluvat CN-koodeihin ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96 ja ex 6403 99 98;
’jalkineilla, joissa on suojaava kärjys’ tarkoitetaan jalkineita, joissa on suojaava kärjys ja joiden iskuenergian vaimennus on vähintään 100 joulea ja jotka kuuluvat CN-koodeihin ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ja ex 6405 10 00;
’tohveleilla ja muilla sisäjalkineilla’ tarkoitetaan jalkineita, jotka kuuluvat CN-koodiin ex 6405 10 00.
2. SAMANKALTAINEN TUOTE
(56)
Tämän toimenpiteiden päättymistä koskevan tarkastelun kohteena olevana samankaltaisena tuotteena - kuten alkuperäisessä tutkimuksessa määriteltiin - ovat jalkineet, joiden päälliset ovat nahkaa ja joita tuotetaan ja myydään kotimarkkinoilla, vertailumaan markkinoilla ja/tai viedään unioniin Kiinasta ja Vietnamista.
2.1 Tuotteiden vertailukelpoisuus
(57)
Jotkin osapuolet väittivät, että unionissa myyty samankaltainen tuote ei ole vertailukelpoinen Kiinasta ja Vietnamista viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen kanssa. Tässä tarkastelussa havaittiin kuitenkin, että unionissa myyty tuote oli vertailukelpoinen asianomaisista maista viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen kanssa. Erityisesti havaittiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen fyysiset ja tekniset ominaisuudet sekä käyttötarkoitukset samoin kuin jakelukanavat olivat samanlaiset, eivätkä ne ole muuttuneet alkuperäisen tutkimuksen jälkeen. Näin ollen väite hylättiin.
(58)
Jotkin osapuolet väittivät myös, että yhteistyössä toimineiden eri osapuolten myymien tuotelajien vertaamiseen tutkimuksessa käytetty järjestelmä ei ollut asianmukainen, koska se ei ollut riittävän tarkka tasapuolisen vertailun takaamiseksi. Käytetyn järjestelmän (tuotevalvontanumeroon perustuva PCN-järjestelmä) avulla oli kuitenkin mahdollista vertailla jopa 600:aa eri tuoteluokkaa tai -lajia, jotka oli järjestetty viiden pääkriteerin eli jalkineen tyylin, kuluttajatyypin, jalkinetyypin, ulkopohjan materiaalin ja vuorin mukaan. PCN-järjestelmää käytettiin lisäksi jo aiemmassa tutkimuksessa. Sen muuttamiseksi ei esitetty mitään perusteltuja syitä. Sen vuoksi tässä toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa käytettiin samaa PCN-järjestelmää kuin alkuperäisessäkin tutkimuksessa. Näin ollen väite hylättiin.
(59)
Jotkin osapuolet väittivät, että komissio muutti menetelmäänsä verrattuna alkuperäiseen tutkimukseen muuttamalla tuotevalvontanumeroiden määritelmää tutkimuksen aikana. Väite ei kuitenkaan pidä paikkaansa. Tutkimuksen aikana kävi ilmi, että jotkin osapuolet olivat tulkinneet ja soveltaneet tuotevalvontanumeroita virheellisesti tiettyihin tuotelajeihin. Johdonmukaisen lähestymistavan varmistamiseksi kyseiset jalkinemallit luokiteltiin tämän vuoksi uudelleen ja niille annettiin oikea tuotevalvontanumero, jos tätä pidettiin tarpeellisena. Kun komissio havaitsi asianomaisten osapuolten toimittamissa tiedoissa epätarkkuuksia, sen oli näin ollen oikaistava nämä tiedot. Tällaisia oikaisuja ei voida pitää menetelmän muutoksina eikä tuotevalvontanumeron sisällön muutoksina. Päinvastoin, tuotevalvontakoodeihin perustuvan menetelmän noudattaminen oli syy, miksi oikaisut oli tehtävä. Tämän vuoksi väite oli hylättävä.
2.2 Tuotteen määritelmän ulkopuolelle jättämistä koskevat pyynnöt
(60)
Useat asianomaiset osapuolet esittivät samanlaisia pyyntöjä, joita saatiin alkuperäisessäkin tutkimuksessa. Ne väittivät, että tietynlaiset jalkineet, jotka kuuluvat samankaltaisen tuotteen määritelmän piiriin, esimerkiksi vaelluskengät, keilailukengät, koskenlaskussa käytettävät kengät, kengät, joissa on erikoistekniikkaa, ratsastuskengät ja erikoiskokoiset kengät, ovat liian erilaisia kuuluakseen samaan luokkaan. Lisäväitteen mukaan jalkineisiin, joissa on erikoistekniikkaa, sovellettavaa 7,5 euron kynnysarvoa paria kohti olisi alennettava. On muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa tätä kynnysarvoa alennettiin 9 eurosta 7,5 euroon.
(61)
Toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa ei voida muuttaa toimenpiteiden kohteena olevan tuotteen määritelmää. Tällaisia muutoksia voitaisiin harkita, jos osapuoli tekisi perustellun pyynnön perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Siksi edellä esitetyt väitteet oli hylättävä.
C. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. YLEISTÄ
(62)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tutkittiin, oliko polkumyynnin jatkuminen tai toistuminen todennäköistä, jos Kiinaan ja Vietnamiin kohdistuvien toimenpiteiden annettaisiin raueta.
(63)
Näistä kahdesta maasta peräisin olevan tuonnin määrät ja hinnat ovat kehittyneet jäljempänä esitetyn taulukon mukaisesti. Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettiin kiintiöitä 31 päivään joulukuuta 2004 asti, ja tuonti lisääntyi merkittävästi tämän päivän jälkeen ja oli korkealla tasolla vuonna 2006. Vuonna 2007 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuontimäärät vakaantuivat vuoteen 2006 verrattuna tapahtuneen vähenemisen jälkeen. Toimenpiteiden kiertämistä koskevan tutkimuksen tuloksena toimenpiteet ulotettiin koskemaan Macaosta peräisin olevaa tuontia, jonka kirjaaminen tehtiin pakolliseksi syyskuusta 2007 lähtien.
(64)
Vietnamista tulevaan tuontiin ei sovellettu kiintiöitä, ja tuonti oli korkealla tasolla alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla. Tuontimäärät laskivat tämän jälkeen vuoteen 2007 asti, kunnes ne taas alkoivat nousta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(65)
Nämä luvut osoittavat, että vastoin joidenkin asianomaisten osapuolten esittämiä väitteitä tuonti asianomaisista maista oli edelleen korkealla tasolla tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Niiden markkinaosuus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli yhteensä 27,8 prosenttia, mikä on merkittävästi korkeampi kuin alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla (23,2 prosenttia). Molempien markkinaosuudet ovat vaihdelleet alkuperäisen tutkimusajanjakson jälkeen, mutta ne ovat kaiken kaikkiaan olleet merkittäviä, sillä molempien markkinaosuus oli yli 10 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(66)
Eurostatin lukujen mukaan keskimääräiset tuontihinnat molemmista maista kohosivat alkuperäisen tutkimusajanjakson ja vuoden 2006 välillä. Sen jälkeen Kiinasta tulevan tuonnin hinnat ovat vakaantuneet ja Vietnamista tulevan tuonnin laskeneet.
(67)
Koska Eurostatin tiedot ovat väistämättä yleisiä eivätkä anna viitteitä mahdollisista muutoksista tuotevalikoimassa vaikka kattavatkin tarkasteltavana olevan tuotteen, tehtiin analyysi, jossa tarkasteltiin seitsemän otokseen valitun kiinalaisen yrityksen ja kolmen vietnamilaisen yrityksen hintasuuntauksia. Näiden kahden maan otokseen valittujen yritysten osalta havaittiin yleisesti, että tuontihinnat laskivat vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
Taulukko 1
Tutkimuksen kohteena olevista maista tulevan tuonnin kokonaismäärä ja -arvo
Alkuperäinen tutkimusajanjakso
2005
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (tuhatta paria)
Kiina
63 403
183 568
157 560
123 016
125 052
Markkinaosuus
8,8 %
22,9 %
21,6 %
17,8 %
18,5 %
Vietnam
102 625
100 619
79 427
62 503
68 852
Markkinaosuus
14,2 %
12,6 %
11,0 %
9,1 %
10,2 %
Arvo (euroina)
Kiina (Eurostat)
7,2
7,5
8,4
8,4
8,5
Vietnam (Eurostat)
9,2
9,5
10,2
9,7
9,5
Lähde: Comext (Eurostat) -tilastot mukautettuina tarpeen mukaan komission käytössä olevilla tilastoilla sellaisten tuotteiden sulkemiseksi pois, jotka eivät ole tarkasteltavana olevia tuotteita.
Taulukko 2
Otokseen kuuluvien yritysten tuonnin kokonaismäärä ja -arvo
Alkuperäinen tutkimusajanjakso
2005
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Määrä (tuhatta paria)
Kiina (otos)
ei ole
ei ole
11 381
12 787
13 759
Markkinaosuus
1,5 %
1,8 %
2,0 %
Vietnam (otos)
ei ole
ei ole
14 400
15 250
14 500
Markkinaosuus
2 %
2,2 %
2,2 %
Arvo (euroina)
Kiina (otos)
ei ole
ei ole
12,6
10,7
10,3
Vietnam (otos)
ei ole
ei ole
11,4
10,8
10,6
2. POLKUMYYNNILLÄ KIINASTA JA VIETNAMISTA TAPAHTUVA TUONTI TARKASTELUA KOSKEVALLA TUTKIMUSAJANJAKSOLLA
2.1 Normaaliarvo
2.1.1 Vertailumaa
(68)
Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan muista kuin markkinatalousmaista sekä niistä perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan b alakohdassa tarkoitetuista maista, joille ei voitu myöntää markkinatalouskohtelua, peräisin olevan tuonnin yhteydessä normaaliarvo määritetään soveltuvassa kolmannessa maassa, joka on markkinatalousmaa, sovellettavan hinnan tai vastaavan laskennallisen arvon perusteella.
(69)
Komissio ilmoitti vireillepanoilmoituksessa, että se aikoi käyttää Kiinan ja Vietnamin normaaliarvon määrittämiseksi vertailumaana Brasiliaa, jota käytettiin sopivana vertailumaana alkuperäisessä tutkimuksessa. Komissio pyysi asianomaisia osapuolia esittämään asiasta näkemyksensä.
(70)
Huomautuksia saatiin useisiin eri ryhmiin kuuluvilta osapuolilta, kuten yhteistyössä toimineilta vientiä harjoittavilta tuottajilta ja niitä edustavilta järjestöiltä, kansallisilta viranomaisilta sekä tuojien edustajilta, ja näissä huomautuksissa ehdotettiin Thaimaata, Intiaa tai Indonesiaa sopivammaksi vertailumaaksi kuin Brasiliaa. Komissio tarkasteli näitä ehdotuksia ottaen huomioon vertailumaan valinnassa sovellettavat perusteet.
(71)
Tarkastelussaan komissio havaitsi, että nahkajalkineiden markkinoiden koko tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli arviolta 189 miljoonaa paria Brasiliassa, 800 miljoonaa paria Intiassa, 109 miljoonaa paria Indonesiassa ja vain 6 miljoonaa paria Thaimaassa. Thaimaan erittäin pienten markkinoiden ja muiden vaihtoehtojen käytettävyyden vuoksi komissio ei enää tutkinut Thaimaata mahdollisena vertailumaana.
(72)
Osapuolten pyyntöjen perusteella komissio selvitti brasilialaisten, intialaisten ja indonesialaisten jalkinetuottajien halukkuutta yhteistyöhön. Näissä kolmessa maassa toimiville yrityksille lähetettiin kyselylomakkeet, ja merkityksellisiä vastauksia saatiin viideltä brasilialaiselta, yhdeltä intialaiselta ja viideltä indonesialaiselta tuottajalta.
(73)
Komissio tutki vastauksen lähettäneiden yritysten edustavuutta niiden kotimarkkinamyynnin osalta.
(74)
Brasiliassa tutkimuksen kohteena olleiden kolmen yrityksen samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti tutkimusajanjaksolla oli noin 17 prosenttia Kiinan ja noin 19 prosenttia Vietnamin otokseen kuuluvasta viennistä.
(75)
Intiassa ilmoittautui vain yksi yritys, jonka ilmoittama samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti tutkimusajanjaksolla oli noin 5 prosenttia Kiinan ja noin 6 prosenttia Vietnamin otokseen kuuluvasta viennistä.
(76)
Indonesiassa yhteistyössä toimineiden viiden yrityksen samankaltaisen tuotteen kotimarkkinamyynti oli noin 2 prosenttia Kiinan ja noin 2 prosenttia Vietnamin otokseen kuuluvasta viennistä.
(77)
Brasilia olisi siis maa, jonka kotimarkkinamyynti oli määrältään edustavinta tutkimusajanjaksolla.
(78)
Tämän jälkeen komissio tutki, miten moni jalkinetyyppi oli kotimarkkinamyynnissä kolmessa asianomaisessa maassa verrattuna Kiinasta ja Vietnamista vietyihin jalkinetyyppeihin.
(79)
Yhteistyössä toimineiden brasilialaisten ja indonesialaisten tuottajien kotimarkkinamyynti kattoi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla laajan tuotevalikoiman, ja erittäin monille tuotevalvontakoodeille löytyi vastine Kiinasta ja Vietnamista viedyistä tuotteista. Ainoan yhteistyössä toimineen intialaisen tuottajan tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ilmoittamassa kotimarkkinamyynnissä ainoastaan yksi tuotevalvontakoodi vastasi Kiinasta ja Vietnamista vietyjä tuotteita.
(80)
Komission keräämien tietojen mukaan kaikissa kolmessa tutkitussa maassa on useita tuottajia, mikä varmistaa sen, että kaikilla kotimarkkinoilla on paljon toimijoiden välistä kilpailua. Brasiliassa on noin 7 800 nahkajalkineiden tuottajaa, joista 1 500:aa voidaan pitää kooltaan riittävän vertailukelpoisina kiinalaisiin ja vietnamilaisiin tuottajiin nähden. Intiassa on ilmoitettu olevan noin 3 000 tuottajaa. Indonesian tuottajien määrän arvioidaan olevan 212. Näillä kolmella maalla on vientiä huomattavasti (Brasiliasta noin 64 miljoonaa paria, Intiasta 67 miljoonaa ja Indonesiasta 27 miljoonaa). Brasiliassa kotimarkkinoille tarkoitettujen nahkajalkineiden kulutus henkeä kohti (1) oli suurempi kuin Intiassa (0,7) ja Indonesiassa (0,5).
(81)
Tutkittuihin maihin suuntautuvan tuonnin markkinaosuus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli noin 2 prosenttia Brasiliassa, noin 1 prosentti Intiassa ja noin 1,5 prosenttia Indonesiassa.
(82)
Edellä esitettyjen tekijöiden perusteella komissio katsoo, että Brasilia on sopivin valinta vertailumaaksi. Brasilian kotimarkkinamyynnin määrän havaittiin olevan edustavinta erityisesti sellaisten jalkineiden osalta, joiden päälliset ovat nahkaa. Lisäksi brasilialaisten yhteistyössä toimineiden yritysten tuotevalikoima on kattava, ja se vastaa suureksi osaksi Kiinan ja Vietnamin tuotevalikoimaa. Indonesialaisilla tuottajilla oli myös laaja tuotevalikoima, mutta niiden kotimarkkinamyynti oli paljon alhaisempi, kun taas Intian kotimarkkinamyynti oli määrältään huomattava mutta valikoimaltaan erittäin rajoitettu.
(83)
Useat osapuolet väittivät, että Brasiliaa ei pitäisi käyttää vertailumaana, koska se erikoistuu ainoastaan naisten jalkineisiin. Niiden mukaan tämä voitiin osoittaa brasilialaisten yhteistyössä toimineiden yritysten kyselylomakevastauksilla ja sillä, että Brasilia vie pääasiassa naisten jalkineita.
(84)
Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että yli puolet yhteistyössä toimineiden brasilialaisten yritysten ilmoittamasta kotimarkkinoiden kokonaismyynnistä oli miesten jalkineita. Komission tekemillä tarkastuskäynneillä brasilialaisten tuottajien luo havaittiin, että vaikka kaksi pienempää yritystä erikoistuivatkin enemmän naisten jalkineisiin, suurin yritys myi pääasiassa miesten jalkineita kotimarkkinoilla. Kotimarkkinamyyntiä oli siis riittäviä määriä sekä naisten että miesten jalkinetyyppien osalta. Väitteestä, jonka mukaan Brasilia vie enimmäkseen naisten jalkineita, komissio katsoo, että maan viemät tuotteet eivät välttämättä vastaa sen kotimarkkinoilla myytyjä tuotteita.
(85)
Jotkin osapuolet katsoivat, että kyselyvastausten mukaan Brasilia erikoistuu sandaaleihin, joita ei voida verrata Kiinan ja Vietnamin viemiin jalkinetyyppeihin, joiden valikoima on laajempi. Väite ei saanut vahvistusta komission tutkimuksissa, joissa kävi ilmi, että brasilialaisten tuottajien myymien jalkineiden valikoima oli laaja ja vastasi 50-prosenttisesti otokseen valittujen kiinalaisten ja vietnamilaisten yritysten viemiä jalkinemalleja.
(86)
Jotkin osapuolet väittivät, että Brasiliaa ei voida käyttää vertailumaana lasten jalkineiden osalta, koska se tuottaa näitä jalkineita erittäin vähän. Komission mukaan ei ole epätavallista, että vertailumaa ei tuota kaikkia samankaltaisen tuotteen alatyyppejä. Tämä ei kuitenkaan estä normaaliarvon tasapuolista vertailua, kunhan tehdään kyseistä tyyppiä koskevat asianmukaiset oikaisut. Yksikään brasilialaisista yhteistyössä toimineista tuottajista ei tosiaankaan tuottanut lasten jalkineita, joten tätä jalkinetyyppiä koskeva normaaliarvo laskettiin alkuperäisen tutkimuksen tavoin oikaisemalla asianmukaisesti aikuisten jalkineille laskettua normaaliarvoa. Sen vuoksi päätellään, että Brasiliaa voidaan käyttää vertailumaana kaikentyyppisten nahkajalkineiden, myös lasten jalkineiden, osalta.
(87)
Joidenkin osapuolten mukaan Brasiliassa tuotetuissa jalkineissa käytetään korkealaatuista nahkaa, minkä vuoksi niiden hinnat ovat korkeammat kuin kiinalaisten ja vietnamilaisten jalkineiden. Tämän vuoksi niitä ei voida verrata kahdesta tutkimuksen kohteena olevasta maasta peräisin oleviin jalkineisiin. Jotkin toiset osapuolet sitä vastoin totesivat, että brasilialaisia hintoja on oikaistava asianmukaisesti, koska brasilialaisten jalkineiden nahka on heikompilaatuista kuin Kiinassa ja Vietnamissa käytetty nahka. Komissio tutki asiaa ja havaitsi, että Brasiliassa tuotetuissa jalkineissa käytetyn nahan hinnan ja laadun suhteen ei ollut mitään eroja Kiinaan ja Vietnamiin verrattuna. Tässä yhteydessä on syytä muistaa, että alkuperäisessä tapauksessa sovellettiin normaaliarvon oikaisua, koska vertailumaan eli Brasilian tuottajien käyttämän nahan havaittiin olevan heikompilaatuista ja sen myyntihintojen alhaisemmat verrattuna viejämaiden otokseen valittujen tuottajien käyttämään nahkaan. Tässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa brasilialaiset tuottajat (ja suurin osa viejämaiden tuottajista) eivät ole samoja kuin alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyössä toimineet tuottajat. Yritysten erilaisen valikoiman seurauksena myös nahan materiaalikustannukset olivat erilaiset.
(88)
Joidenkin osapuolten mukaan brasilialaiset ja vietnamilaiset tuotteet eivät ole vertailukelpoisia, koska Brasilia vie kalliita korkealaatuisia jalkineita, kun taas Vietnam vie edullisia tuotteita, mutta ne eivät toimittaneet mitään näyttöä tästä. Komissio katsoo, että vietnamilaisia tuotteita on joka tapauksessa verrattava Brasilian kotimarkkinoilla myytyihin eikä Brasiliasta vietyihin tuotteisiin. Komissio ei havainnut mitään näyttöä siitä, että Vietnamista peräisin olevat tai Brasiliassa myydyt jalkineet olisivat rajoittuneet tietylle markkinasegmentille.
(89)
Jotkin osapuolet huomauttivat, että Brasilia oli nostanut jalkineiden tariffeja 20 prosentista 35 prosenttiin tammikuusta 2008 lähtien, ja väittivät, että tämä teki Brasiliasta erittäin suojatut markkinat, joilla on vähän kilpailua. Ne myös väittivät, että tuonnin markkinaosuus Brasiliassa oli liian alhainen kulutukseen nähden. Komissio tutki näitä väitteitä. Havaittiin, että Brasilia todellakin korotti tariffejaan 20 prosentista 35 prosenttiin vuoden 2008 alussa eli keskellä tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa. Komissio kuitenkin havaitsi, että myös Brasilian valuutan arvo Yhdysvaltojen dollariin nähden kohosi huomattavasti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja etenkin sen jälkeen, kun Brasilia oli ottanut käyttöön korotetut tariffit. Brasilian realin arvo vahvistui jopa 19 prosenttia (eli enemmän kuin tariffien nousu) verrattuna tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson alkuun. Brasilian valuutan arvon nousu suhteessa Yhdysvaltojen dollariin kumosi suureksi osaksi tariffin nousun vaikutukset tuontihintoihin. Komissio ei myöskään havainnut mitään näyttöä siitä, että tariffien nostaminen olisi korottanut merkittävästi kotimarkkinahintoja tai estänyt tuontia. Itse asiassa komissio vahvisti, että tariffin noususta huolimatta nahkajalkineiden tuonti Brasiliaan vuoden 2008 alkupuoliskolla (eli tariffin nousun jälkeen) lisääntyi merkittävästi vuoden 2007 alkupuoliskoon verrattuna. Näin ollen tariffin korottamisella ei ollut todellisia vaikutuksia Brasilian markkinoihin.
(90)
Jotkin osapuolet väittivät, että Brasilian jalkinemarkkinat eivät ole avoimet, koska jalkineiden tuontia maahan estetään harkinnanvaraisilla lisensseillä. Komission havaintojen mukaan Brasilia soveltaa harkinnanvaraisia lisenssejä jalkineiden tuotantoon, mutta se ei katso, että tämä muodostaisi esteen tuonnille, kun otetaan huomioon edellä mainittu tuonnin lisääntyminen. Komissio totesi myös Indonesian soveltavan harkinnanvaraisia lisenssejä jalkineiden tuontiin. Komissio katsoo, että harkinnanvaraiset tuontilisenssit ovat WTO:n käytännön mukaisia. Sen vuoksi komissio päättelee, että ei ole perusteita pitää Brasilian soveltamia harkinnanvaraisia tuontilisenssejä tuontirajoituksena, jonka perusteella voitaisiin päätellä, että Brasilian markkinat eivät ole avoimet.
(91)
Jotkin osapuolet väittivät, että Brasilian realin arvon merkittävä nousu viime vuosina on vaikuttanut negatiivisesti Brasilian kilpailukykyyn tai että realin arvon putoaminen 25 prosentilla tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen on vaikuttanut Brasilian kansainväliseen kilpailukykyyn negatiivisesti. Näiden väitteiden tueksi ei esitetty mitään näyttöä, eikä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeistä kehitystä voida missään tapauksessa pitää asiaankuuluvana vertailumaan valinnassa.
(92)
Edellä esitetyn perusteella komissio ei havainnut mitään näyttöä siitä, että yleiset kilpailuedellytykset Brasilian markkinoilla olisivat muuttuneet merkittävästi alkuperäisen tutkimuksen jälkeen niin, että Brasilia ei enää olisi sopiva vertailumaaksi.
(93)
Useat osapuolet väittivät, että Intia tai Indonesia olisivat sopivampia vaihtoehtoja vertailumaaksi, koska Brasilia ei ole samankaltainen Kiinan ja Vietnamin kanssa, jos tarkastellaan talouden kehitystä tai BKT:tä henkeä kohti.
(94)
On muistettava, että määritelmällisesti muulla kuin markkinatalousmaalla tai siirtymätaloudella ei ole samoja talouden ominaispiirteitä kuin markkinatalousmaalla. On varsin tavallista, että vertailumaan ja muun kuin markkinatalousmaan tai siirtymätalouden taloudellisessa kehittyneisyydessä esiintyy tällaisia eroja. Tämä koskee myös eroavaisuuksia, joita esiintyy tuloissa henkeä kohti, mikä on myös talouden kehityksen indikaattori. Tämä ei kuitenkaan estä Brasilian valintaa vertailumaaksi, jos sitä pidetään soveltuvampana muiden huomioon otettavien tekijöiden kannalta.
(95)
Useat asianomaiset osapuolet korostivat, että työvoimakustannukset ovat korkeammat Brasiliassa kuin Kiinassa ja Vietnamissa ja että Intia, Indonesia tai Thaimaa, joiden työvoimakustannukset ovat vertailukelpoisempia, soveltuisi siten paremmin vertailumaaksi. Väitteen mukaan korkeampien palkkojen vuoksi työvoimakustannusten osuus Brasiliassa on 50-70 prosenttia tuotantokustannuksista verrattuna 30 prosenttiin Kiinassa.
(96)
Muun kuin markkinatalousmaan tai siirtymätalouden vertailumaaksi voidaan valita maa, jonka taloudellinen kehitystaso on erilainen. Ratkaisevana perusteena ei voida myöskään pitää erikseen tarkasteltuna työvoimakustannuksia, jotka heijastavat maan talouden kehitystasoa. Jos tarkastellaan työvoimakustannusten osuutta kaikista tuotantokustannuksista, komissio vahvisti paikan päällä tehdyssä tarkastuksessa, että työvoimakustannukset Brasiliassa ovat alle 40 prosenttia kaikista tuotantokustannuksista ja näin ollen paljon lähempänä Kiinan tasoa kuin mitä on väitetty.
(97)
Useat osapuolet väittivät myös, että Brasilia ei sovellu normaaliarvon määrittämiseen, koska brasilialaisille yrityksille koituu suunnittelusta sekä tutkimuksesta ja tuotekehityksestä kustannuksia, jotka Kiinan ja Vietnamin tapauksessa tulevat ulkomaisten asiakkaiden maksettaviksi. Komissio havaitsi, että kustannusrakenteen erot vaikuttavat uskottavilta, koska asianomaisten maiden viejät myivät tarkasteltavana olevaa tuotetta aiemmille unionin valmistajille, jotka edelleen huolehtivat edellä mainituista tuotantokustannusten tekijöistä ja myyvät tuotetta omilla tuotemerkeillään. Tämän perusteella Brasiliaa ei kuitenkaan voida todeta sopimattomaksi vertailumaaksi, koska näihin kustannuksiin voidaan tehdä oikaisuja normaaliarvoa määritettäessä (ks. 118 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).
(98)
Jotkin osapuolet totesivat, että toisin kuin Kiinassa ja Vietnamissa noudettuna lähettäjältä -hinnat Brasiliassa sisältävät markkinointikustannukset, erityisverot sekä luotto- ja toimituskulut. Lisäksi yleiskustannusten väitettiin olevan Brasiliassa korkeammat brasilialaisten yritysten pienemmän koon vuoksi. Komissio katsoo, että tämänkään perusteella Brasiliaa ei voida todeta sopimattomaksi vertailumaaksi, koska näihin kustannuksiin voidaan tehdä oikaisuja normaaliarvoa määritettäessä (ks. 118 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).
(99)
Jotkin osapuolet väittivät, että Aasian maat saavat helpommin raaka-aineita, erityisesti nahkaa, kuin Brasilia. Komissio tutki toimitettuja asiakirjoja. Näyttää tosiaan siltä, että nahantuotanto on edistynyt nopeammin Aasiassa, mutta tätä on tarkasteltava ottaen huomioon nahkatuotteiden tuotannon lisääntyminen Aasiassa. Latinalaįsen Amerikan maiden osuus on hieman yli 15 prosenttia nahkajalkineiden maailmantuotannosta ja lähes 15 prosenttia raakanahan maailmantuotannosta. Aasian maat tuottavat yli 50 prosenttia maailman nahkajalkineista mutta alle 40 prosenttia maailman raakanahasta. Näin ollen voidaan päätellä, että nahantuotantoa koskevien absoluuttisten lukujen eroista huolimatta Latinalaisen Amerikan maat ovat omavaraisempia Aasian maihin verrattuna, minkä vuoksi ne saavat helpommin raakanahkaa.
(100)
Jotkin osapuolet väittivät, että Brasilia ei ole soveltuva vertailumaa, koska brasilialaiset jalkineet eivät korvaa kiinalaisia ja vietnamilaisia jalkineita, sillä sen jälkeen, kun unioni otti polkumyyntitoimenpiteet käyttöön, Brasiliasta unioniin tuleva tuonti ei lisääntynyt kuten Intiasta ja Indonesiasta tuleva tuonti. Tuonti Intiasta ja Indonesiasta unioniin tosiaan lisääntyi polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Komissio kuitenkin katsoo, että kaupalliset toimijat ovat vapaita valitsemaan tavarantoimittajansa, ja kuten jäljempänä vahinkoa koskevassa analyysissa todetaan, tässä tapauksessa ne hankkivat mieluummin tavarat Kiinan ja Vietnamin naapurimaista. Tämä ei kuitenkaan tee Brasiliasta soveltumatonta vertailumaaksi. Vertailumaata käytetään normaaliarvon laskemiseen, joten sen vienti unioniin ei ole relevanttia tältä kannalta. Tästä syystä väite hylättiin.
(101)
Jotkin osapuolet väittivät, että Brasilian markkinoita ei voida verrata Vietnamin markkinoihin, koska Vietnam on vientisuuntautunut ja Brasilia myy pääasiassa kotimarkkinoilla. Komissio ei voi pitää väitettä relevanttina. Vietnam on selvästi enemmän suuntautunut vientiin kuin Brasilia, mutta ei ole ilmeistä, miten tämä voisi vaikuttaa Brasiliassa laskettuun normaaliarvoon, joka määritelmällisesti liittyy Brasilian tuotantokustannuksiin ja kotimarkkinamyyntiin.
(102)
Useat osapuolet toivat esiin, että Brasilian vientihinnat ovat kotimarkkinahintoja alhaisemmat. Joidenkin osapuolten mukaan tämä merkitsee sitä, että normaaliarvon laskemiseen olisi käytettävä vientihintoja kotimarkkinahintojen sijaan. Joidenkin osapuolten mukaan tämä on taas osoitus siitä, että brasilialaiset viejät harjoittavat polkumyyntiä, minkä vuoksi ne pitivät Brasiliaa soveltumattomana vertailumaaksi. Ensiksikin komissio haluaa todeta, että vientihinnat eivät ole relevantteja tässä tapauksessa, koska käytettävissä on riittävästi edustavia ja kannattavia kotimarkkinahintoja. Toiseksi väitteen, jonka mukaan Brasilian vienti tapahtuu polkumyyntihinnoin, tueksi ei ole esitetty näyttöä, eikä sitä missään tapauksessa voida vahvistaa tai kieltää ilman kunnollista asian tutkimista.
(103)
Jotkin osapuolet väittivät, että Brasilia ei sovellu vertailumaaksi, koska brasilialaiset tuottajat saavat valtion tukea vientiin. Komissio haluaa tuoda esiin, että tällainen tuki vaikuttaisi ensisijaisesti vientihintoihin, jotka - kuten edellä on mainittu - eivät ole relevantteja tässä tutkimuksessa. Komissio kuitenkin tutki osapuolten toimittaman näytön ja havaitsi, että tarkoitettu tuki liittyi vienninedistämisohjelmiin, jollaisia on monissa muissakin maissa ja joiden tavoitteena on tehdä tuotetta tunnetummaksi ulkomailla julkisilla kampanjoilla ja osallistumalla kansainvälisille messuille. Komissio ei havainnut mitään merkkejä siitä, että vienninedistämistuki olisi hyödyttänyt jalkinemyyntiä Brasilian kotimarkkinoilla.
(104)
Useat osapuolet toivat esiin, että Brasilia on käynnistänyt Kiinasta peräisin olevia jalkineita koskevan polkumyyntitutkimuksen, jossa vertailumaana käytettiin Italiaa, ja väittivät, että italialaiset ja brasilialaiset yritykset ovat tehneet salaista yhteistyötä saadakseen polkumyynnin vaikuttamaan mahdollisimman suurelta unionin tekemässä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa. Väitteiden tueksi ei kuitenkaan esitetty mitään näyttöä eikä muitakaan asiaan liittyviä todisteita. Tämän vuoksi komissio hylkää tämän väitteen.
(105)
Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että Brasilia on sopivin vertailumaa.
(106)
Monet asianomaiset osapuolet väittivät, että Brasilian valinta vertailumaaksi olisi ratkaiseva tekijä polkumyynnin toteamisessa, eikä polkumyyntiä todettaisi, jos jokin muu maa valittaisiin. Varmuuden vuoksi komissio tarkisti vielä, mikä tulos olisi ollut, jos vertailumaaksi olisi valittu Indonesia, joka oli ainoa varteenotettava vaihtoehto Brasilialle - vaikkakaan ei paras, kuten edellä on esitetty.
(107)
Tulokset esitetään jäljempänä asiaa käsittelevässä kohdassa, ja ne vahvistivat, että vertailumaan valinta käytettävissä olevista mahdollisista vaihtoehdoista ei ollut ratkaisevaa polkumyyntilaskelmien tulosten kannalta.
(108)
Tämän vuoksi Brasilia valittiin vertailumaaksi.
2.1.2 Vertailumaan normaaliarvon määrittäminen
(109)
Sen jälkeen kun Brasilia oli valittu vertailumaaksi, normaaliarvo määritettiin tutkimuksessa yhteistyössä toimineiden brasilialaisten tuottajien toimitiloihin tehdyssä tarkastuksessa todennettujen tietojen perusteella.
(110)
Näiden tuottajien kotimarkkinamyynnin havaittiin olevan edustavaa verrattuna kiinalaisten ja vietnamilaisten vientiä harjoittavien tuottajien unioniin suuntautuvan viennin määrään. Lisäksi tutkittiin, voitiinko kotimarkkinamyynnin katsoa tapahtuneen tavanomaisessa kaupankäynnissä, määrittämällä, kuinka suuri osuus riippumattomille asiakkaille suuntautuneesta myynnistä oli ollut kannattavaa. Tutkimus osoitti, että vähintään yksikkökustannuksia vastaavilla hinnoilla myyty määrä edusti yli 80:tä prosenttia kunkin tuottajan kokonaismyyntimäärästä. Sen vuoksi normaaliarvo perustui tosiasialliseen kotimarkkinahintaan, joka määritettiin kyseisen tuotelajin kaikkien kotimarkkinamyynnissä tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana veloitettujen hintojen painotettuna keskiarvona riippumatta siitä, oliko myynti kannattavaa.
2.1.3 Golden Step -yrityksen normaaliarvo
(111)
Golden Stepin normaaliarvo määritettiin yrityksen kotimarkkinamyyntiä ja tuotantokustannuksia koskevien omien tietojen perusteella. Tiedot tarkistettiin yrityksen toimitiloissa.
(112)
Ensin komissio vahvisti, että Golden Stepillä ei ollut kotimarkkinamyyntiä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän vuoksi normaaliarvoa ei voitu määrittää perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan 1 alakohdan mukaisesti sen kotimarkkinamyyntihintojen perusteella. Näin ollen oli sovellettava toista menetelmää.
(113)
Koska normaaliarvon määrittämiseen ei voitu käyttää kotimarkkinamyyntihintoja, oli määritettävä laskennallinen normaaliarvo kyseessä olevan tuottajan kustannusten perusteella. Niinpä normaaliarvo muodostettiin perusasetuksen 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti lisäämällä viedyn jalkinemallin valmistuskustannuksiin, joita oikaistiin tarvittaessa, kohtuullinen määrä myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia sekä kohtuullinen voittomarginaali.
(114)
Myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja kohtuullista voittomarginaalia ei voitu määrittää perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan a alakohdan mukaisesti asianomaisessa maassa muille vientiä harjoittaville tuottajille vahvistettujen tosiasiallisten määrien perusteella, koska yhdellekään muulle kiinalaiselle vientiä harjoittavalle tuottajalle ei ollut myönnetty markkinatalouskohtelua. Koska Golden Stepillä ei ollut samaan yleiseen tuoteluokkaan kuuluvien tuotteiden kotimarkkinamyyntiä asianomaisessa maassa, myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksia ja kohtuullista voittomarginaalia ei voitu määrittää myöskään perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan b alakohdan mukaisesti. Tämän vuoksi ne oli määritettävä perusasetuksen 2 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti eli minkä tahansa muun hyväksyttävän menetelmän perusteella.
(115)
Komissio arvioi myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja kohtuullisen voittomarginaalin kolmen mahdollisen tilanteen mukaan. Ensin se vahvisti myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja voittomarginaalin alkuperäisen tutkimuksen tietojen perusteella. Se myös otti huomioon sellaisten kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset ja voittomarginaalin, jotka olivat saaneet markkinatalousaseman muissa hiljattaisissa tutkimuksissa ja joilla oli kotimarkkinamyyntiä tavanomaisessa kaupankäynnissä. Kolmanneksi se tutki myynti-, hallinto- ja yleiskustannuksiin ja voittomarginaaliin liittyviä tietoja vertailumaassa. Normaaliarvoa arviointiin tämän jälkeen näiden tilanteiden mukaisesti
2.2 Kiinan ja Vietnamin vientihinnat
(116)
Kun tuotetta vietiin suoraan riippumattomille asiakkaille unionissa, vientihinnat määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti tarkasteltavana olevasta tuotteesta tosiasiallisesti maksettujen tai maksettavien hintojen perusteella.
(117)
Kun vienti unioniin tapahtui unionin ulkopuolella sijaitsevien etuyhteydettömien kauppayhtiöiden välityksellä, vientihinnan perusteena käytettiin perusasetuksen 2 artiklan 8 kohdan mukaisesti hintoja, joilla asianomaiset tuottajat myivät tuotetta kauppayhtiöille eli etuyhteydettömälle ostajalle vientiä varten.
2.3 Kiinan ja Vietnamin vientihintojen sekä vertailumaan normaaliarvojen vertailu
(118)
Alkuperäisessä tutkimuksessa käytetyn menetelmän mukaisesti sellaisten tuotelajien osalta, joita ei myyty Brasilian kotimarkkinoilla, normaaliarvon määrittämiseen käytettiin niitä mahdollisimman hyvin vastaavien tuotelajien myyntihintoja kotimarkkinoilla. Näitä oikaistiin tarpeen mukaan.
(119)
Normaaliarvoa ja vientihintoja verrattiin noudettuna lähettäjältä -tasolla. Jotta normaaliarvon ja vientihinnan vertailu olisi tasapuolinen, hintoihin ja niiden vertailukelpoisuuteen vaikuttavat erot otettiin asianmukaisesti huomioon tekemällä oikaisuja perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan mukaisesti. Erityisesti tehtiin seuraavat oikaisut:
(120)
Tarkasteltiin, oliko perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d alakohdan mukainen kaupan portaan eroja koskeva oikaisu perusteltu. Havaittiin, että kaupan portaat erosivat toisistaan kotimarkkinoilla ja vientimarkkinoilla. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan d-i alakohdan mukaisesti tehtiin oikaisuja, joissa otettiin huomioon tukkumyyjille Brasilian markkinoilla myönnetyt alennukset verrattuna vähittäismyyjille kohdistuvaan myyntiin, jota tutkimuksen kohteena olleet kolme brasilialaista tuottajaa olivat yksinomaan harjoittaneet.
(121)
Jotta voitiin varmistaa kiinalaisen ja vietnamilaisen viennin ja toisaalta Brasilian kotimarkkinamyynnin tasapuolinen vertailu, tehtiin perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan i alakohdan mukainen oikaisu, jolla otettiin huomioon riippumattomille edustajille maksettujen palkkioiden erot.
(122)
Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan k alakohdan mukaisesti tehtiin myös t&k-menoja ja suunnittelumenoja koskeva oikaisu, jotta voitiin ottaa huomioon brasilialaisille tuottajille aiheutuneet kustannukset kiinalaisiin ja vietnamilaisiin tuottajiin nähden.
(123)
Myös aiemmassa tutkimuksessa tehtiin 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukainen oikaisu jalkineiden valmistukseen käytetyn nahan laatuerojen huomioon ottamiseksi. Tässä tutkimuksessa tällaista oikaisua ei pidetty tarpeellisena, koska brasilialaisten, kiinalaisten ja vietnamilaisten viejien käyttämä nahka oli samanlaatuista (ks. 87 kappale).
(124)
Muita oikaisuja, esimerkiksi perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan e alakohdan mukaisten kuljetus- ja vakuutuskustannusten osalta, tehtiin tapauksissa, joissa niitä pidettiin kohtuullisina ja paikkansa pitävinä ja joissa niistä esitettiin näyttöä.
(125)
Jotkin osapuolet väittivät, että Yhdysvaltojen dollarin ja euron vaihtokurssin muutokset vaikuttivat havaittuihin polkumyyntimarginaaleihin ja edellyttivät oikaisua. Kyseinen väite oli hylättävä. Perusasetuksen 2 artiklan 10 kohdan j alakohdan mukaisesti tällainen oikaisu voidaan tehdä vain, jos vaihtokursseissa on tapahtunut pitkän aikavälin muutoksia. Jos vaihtokurssit muuttuvat vapaasti, kuten dollarin ja euron vaihtokurssit, ne liikkuvat säännöllisesti ylös- ja alaspäin. Tällöin ei voida havaita pitkän aikavälin muutoksia, minkä vuoksi oikaisua ei voida myöntää.
2.4 Kiinassa tutkittujen yritysten polkumyynnin määrittäminen
2.4.1 Golden Step -yrityksen polkumyynnin määrittäminen
(126)
Verrattaessa Golden Stepin vientihintaa normaaliarvoon (ks. 111 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) havaittiin polkumyyntimarginaaliksi 5-16 prosenttia.
2.4.2 Niiden yritysten polkumyynnin määrittäminen, joille ei myönnetty markkinatalouskohtelua
(127)
Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla tuotelajikohtaisesti normaaliarvon painotettua keskiarvoa ja vientihinnan painotettua keskiarvoa. Kaikille otokseen valituille yrityksille Kiinassa on laskettu yksi painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali. Tätä polkumyyntimarginaalia sovellettiin kaikkiin muihin vientiä harjoittaviin tuottajiin Kiinassa.
(128)
Koko Kiinaa koskevaksi polkumyyntitasoksi vahvistettiin 35-38 prosenttia cif-hinnasta unionin rajalla riippuen Golden Step -yrityksen osalta käytetystä laskentamenetelmästä (ks. 115 kappale).
(129)
Vertailumaan valintaa koskevat päätelmät huomioon ottaen polkumyyntiä koskevat laskelmat tehtiin käyttäen edellä esitettyä menetelmää, paitsi että Brasilian normaaliarvot korvattiin yhteistyössä toimineiden indonesialaisten tuottajien normaaliarvoilla. Laskelmien tuloksena polkumyyntimarginaaliksi saatiin 19-22 prosenttia riippuen Golden Step -yrityksen osalta käytetystä laskentamenetelmästä.
2.5 Vietnamissa tutkittujen yritysten polkumyynnin määrittäminen
(130)
Polkumyyntimarginaali määritettiin perusasetuksen 2 artiklan 11 ja 12 kohdan mukaisesti vertailemalla tuotelajikohtaisesti normaaliarvon painotettua keskiarvoa ja vientihinnan painotettua keskiarvoa. Koska yhdellekään otokseen valitulle yritykselle ei myönnetty markkinatalouskohtelua, Vietnamille laskettiin yksi painotettu keskimääräinen polkumyyntimarginaali. Tätä polkumyyntimarginaalia sovellettiin kaikkiin muihin vientiä harjoittaviin tuottajiin Vietnamissa.
(131)
Koko Vietnamia koskevaksi polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 43,8 prosenttia cif-hinnasta unionin rajalla.
(132)
Samoin kuin Kiinan osalta, polkumyyntiä koskevissa laskelmissa käytettiin edellä esitettyä menetelmää, paitsi että Brasilian normaaliarvot korvattiin yhteistyössä toimineiden indonesialaisten tuottajien normaaliarvoilla. Laskelmien tuloksena polkumyyntimarginaaliksi vahvistettiin 28,4 prosenttia.
2.6 Asianomaisista maista tulevan polkumyynnin jatkumista koskevat päätelmät
(133)
Jotkin osapuolet väittivät, että vienti asianomaisista maista on vähentynyt lopullisten toimenpiteiden käyttöönoton (huhtikuu 2006) ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopun välillä. Väitteen mukaan viennin väheneminen osoitti Kiinan ja Vietnamin tuotannon ja tuotantokapasiteetin laskua, joka johtui lopullisten toimenpiteiden käyttöönotosta, tuotannon siirtämisestä Kiinasta ja Vietnamista muihin maihin tai niiden kotimarkkinamyynnin kasvusta. Lisäksi väitettiin, että tuontihinnat olivat joko kohonneet tai pysyneet vakaina. Osapuolet väittivät näin ollen, että tuontimäärien ja -hintojen perusteella ei ollut oikeutettua päätellä polkumyynnin jatkuvan merkittävänä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(134)
Nämä väitteet eivät muuta sitä, että tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla havaittiin merkittävät polkumyyntimarginaalit ja että nämä marginaalit koskivat suurta tuontimäärää ja suurta markkinaosuutta unionissa. Sen vuoksi pääteltiin, että polkumyynti jatkui Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen osalta.
3. KIINASTA TULEVAN TUONNIN KEHITYS SIINÄ TAPAUKSESSA, ETTÄ TOIMENPITEET KUMOTAAN
3.1 Yleishuomioita
(135)
Kiinasta tulevan tuonnin todennäköistä kehitystä arvioitiin sekä odotettujen hintojen että määrien kannalta.
(136)
Aluksi määritettiin hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tietoja saatiin otoskyselyvastauksista (58:lta yhteistyössä toimineelta vientiä harjoittavalta tuottajalta), jotka sisälsivät myyntihinnat kotimarkkinoilla ja vientihinnat sekä unionin markkinoille että kolmansien maiden markkinoille. Näitä tietoja käytettiin, koska niitä pidettiin parhaina hintatietoina, joita oli saatavilla tarkasteltavana olevasta tuotteesta verrattaessa ilmoitettuja hintoja eri markkinoilla. Tiedot katsottiin edustaviksi, koska ne kattoivat 22 prosenttia tuonnista unionin markkinoille. Otoskyselyvastauksiin sisältyvät vientihinnat unioniin tarkistettiin ristiin komission käytettävissä olevien tilastotietojen kanssa, vaikkakaan tilastotietoja ei voitu käyttää hintavertailuihin, koska ne eivät kattaneet Kiinan kotimarkkinamyyntiä ja vientiä kolmansiin maihin.
(137)
Eurostatin tietokanta on toinen luotettava tietolähde, mutta se ei tarjonnut mahdollisuutta vertailla eri markkinoiden hintoja (ks. 67 kappale).
(138)
Hinnat unionin markkinoilla saatiin unionin tuottajien otoskyselytiedoista. Tutkimuksessa vahvistettiin, että nämä keskimääräiset hinnat olivat verrattavissa tuotuihin jalkinelajeihin, koska
-
ne koskivat samankaltaista tuotetta,
-
ne olivat samassa kaupan portaassa,
-
niissä oli käytetty vastaavia Incoterms-toimituslausekkeita,
-
niissä oli kyse vastaavista määristä.
(139)
Myös tiettyjen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisten kehityssuuntausten vaikutusta arvioitiin, koska niitä pidettiin riittävän merkittävinä vaikuttamaan polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyteen. Myös asianomaiset osapuolet pyysivät tällaista arviointia.
3.2 Unionin ja Kiinan hintojen suhde
(140)
Otoskyselyvastaukset osoittivat, että viejien omien tietojen perusteella vahvistetut Kiinan kotimarkkinahinnat olivat alemmat kuin hinnat unionin markkinoilla. On kuitenkin huomattava, että kaikkien otoksen ulkopuolisten yritysten tietoja (mukaan luettuna kotimarkkinamyyntiä koskevat tiedot) ei voitu tarkistaa. Sen vuoksi Kiinan kotimarkkinahinnoista ei voitu tehdä tarkkaa analyysiä. Sitä ei myöskään pidetty tarpeellisena ottaen huomioon polkumyynnin jatkumista koskevat yleiset päätelmät.
3.3 Kolmansiin maihin sovellettavien vientihintojen ja unionin hintatason suhde
(141)
Otoskyselyvastauksista kävi ilmi, että kiinalaisten yhteistyössä toimineiden yritysten hinnat suurilla kolmansien maiden markkinoilla olivat alemmat kuin hinnat unionin markkinoilla. Tämä osoitti, että kiinalaiset tuottajat pystyvät viemään suuria määriä unioniin. Jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien olisi kannattavampaa suunnata vientinsä unioniin. Näitä tietoja kiinalaisten yhteistyössä toimineiden yritysten suurilla markkinoilla veloittamista hinnoista ei kuitenkaan pystytty tarkistamaan, minkä vuoksi analyysiä ei jatkettu.
(142)
Jotkin osapuolet väittivät, että muista markkinoista oli tullut houkuttelevampia kuin unionin markkinoista. Yksi osapuoli toimitti väitteen tueksi analyysin Kiinan tullitilastoista. Komission arvion mukaan unionin markkinat ovat kuitenkin - Yhdysvaltojen markkinoita lukuun ottamatta - houkuttelevimmat kiinalaisten viejien kannalta. Kyseisen osapuolen analyysin kattamalla kaudella (2005-2008) vienti lisääntyi. Jos polkumyyntitullit kumottaisiin, unionin markkinoista tulisi vieläkin houkuttelevammat, minkä vuoksi tuontimäärät todennäköisesti kasvaisivat.
3.4 Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja Kiinan hintojen suhde
(143)
Yhteistyössä toimineilta 58 kiinalaiselta yritykseltä saadut otoskyselyvastaukset osoittavat, että suurten kolmansien maiden markkinoiden vientihinnat ovat alle kotimarkkinahintojen. Näitä tietoja ei kuitenkaan pystytty tarkistamaan, minkä vuoksi analyysiä ei jatkettu.
(144)
Lisäksi kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintataso verrattuna Brasilian normaaliarvoon osoitti, että vientihinnat olivat yleisesti merkittävästi alemmat. Näitä tietoja ei kuitenkaan voitu tarkistaa 140 kappaleessa esitetyistä syistä, joten analyysiä ei jatkettu.
(145)
Päätelmänä voidaan todeta, että käytettävissä olevien tietojen perusteella polkumyynnin jatkuminen on todennäköistä.
3.5 Käyttämätön kapasiteetti ja varastot
(146)
Kaikkien otokseen valittujen kiinalaisten yritysten tuotanto perustui tilauksiin, minkä vuoksi niiden varastot koostuivat lähettämistä odottavista valmiista tuotteista. Tilauksiin perustuvaa tuotantojärjestelmää käytetään, koska jalkinesektorin on mukauduttava kunkin kauden uuteen muotiin asiakkailta tulevien tilausten perusteella, eikä varastomyyntiä voida käyttää. Koska yrityksillä ei ole todellisia varastoja, tätä tekijää ei voida pitää merkityksellisenä indikaattorina analysoitaessa polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä.
(147)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että kaikkien 58:n yhteistyössä toimineen kiinalaisen yrityksen käyttämätön kapasiteetti oli noin 9 prosenttia niiden jalkinetuotannon kokonaiskapasiteetista. Määrä vastaa 14,5:tä miljoonaa paria 58:n yhteistyössä toimineen yrityksen tai noin 65:tä miljoonaa paria kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien osalta. Jälkimmäinen luku on noin 10 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta (määritelty taulukossa 3).
(148)
Käyttämättömän kapasiteetin todennäköistä käyttöä analysoitiin. Kun otetaan huomioon edellä mainitut hintaerot unionissa, Kiinan kotimarkkinoilla ja kolmansissa maissa, kiinalaisilla yrityksillä on todennäköinen kannustin viedä käyttämätön kapasiteettinsa unioniin. Toinen tekijä, joka tekee unionin markkinoista houkuttelevat kiinalaisten viejien kannalta, on niiden koko.
(149)
Lisäksi on huomattava, että nykyisiä tuotantolinjoja voidaan käyttää tarkasteltavana olevan tuotteen lisäksi myös muunlaisten jalkineiden, kuten erikoistekniikkaa sisältävien ja tekstiilipäällysteisten jalkineiden, tuotantoon. Otokseen valitut yritykset ja muut yhteistyössä toimineet yritykset Kiinassa tuottivat suuria määriä muita jalkineita kuin tarkasteltavana olevia tuotteita. Tarkasteltavana olevan tuotteen ja muiden jalkineiden tuotannon nykyinen jakautuminen riippuu kuluttajien vaatimuksista sekä unionin tuojien tilaus- ja hankintapolitiikasta. Jos toimenpiteet kumotaan, unionin tuojat varmaankin arvioisivat hankintapolitiikkaansa ja saattaisivat tilata suuremman osuuden tarkasteltavana olevaa tuotetta kiinalaisilta tuottajilta. Tämän tuloksena unioniin vietävän tarkasteltavana olevan tuotteen määrät voisivat lisääntyä.
3.6 Toimenpiteiden kiertämiseen/absorptioon liittyvät käytännöt
(150)
Kuten asetuksessa (EY) N:o 388/2008 vahvistettiin, Kiinaan sovellettavia toimenpiteitä kierrettiin Macaon kautta viedyillä lähetyksillä. Tämän vuoksi toimenpiteet ulotettiin koskemaan myös sellaisten tarkasteltavana olevien tuotteiden lähetyksiä, jotka oli koottu Macaossa ja kuljetettu sen kautta. Havaitut kiertämiskäytännöt osoittavat unionin markkinoiden houkuttelevuuden kiinalaisten vientiä harjoittavien tuottajien kannalta.
3.7 Päätelmät
(151)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että jos toimenpiteet kumotaan, polkumyynti todennäköisesti jatkuu. Päätelmä perustuu siihen, että unionin markkinat ovat houkuttelevat määrän kannalta samoin kuin unionin, Kiinan ja kolmansien maiden markkinoiden hintavertailujen perusteella.
(152)
Lisäksi lukuisat tekijät, kuten suhteellinen hintataso, käytettävissä oleva kapasiteetti, kiertämiskäytännöt sekä mahdollisuus vaihtaa muiden jalkineiden tuotanto tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon, osoittavat tuontimäärien todennäköisesti kasvavan, jos toimenpiteet kumotaan. Toisaalta muut tekijät, kuten talouskriisi ja suuntaus tuotannon siirtämisestä muihin maihin, vähentävät väistämättä tuontimääriä jossakin määrin. Näitä tekijöitä analysoidaan tarkemmin 5 jaksossa (tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeinen kehitys).
(153)
Päätelmänä voidaan todeta, että tuonti Kiinasta unionin markkinoille jatkuu merkittävässä määrin ja että nämä määrät myydään alhaisin polkumyyntihinnoin, joten polkumyynnin jatkuminen on todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
4. VIETNAMISTA TULEVAN TUONNIN KEHITYS SIINÄ TAPAUKSESSA, ETTÄ TOIMENPITEET KUMOTAAN
4.1 Yleistä
(154)
Vietnamista tulevan tuonnin todennäköistä kehitystä arvioitiin sekä odotettujen hintojen että määrien kannalta.
(155)
Aluksi määritettiin hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tietoja saatiin otoskyselyvastauksista (51:ltä yhteistyössä toimineelta vietnamilaiselta vientiä harjoittavalta tuottajalta), jotka sisälsivät myyntihinnat kotimarkkinoilla ja vientihinnat sekä unionin markkinoille että kolmansien maiden markkinoille. Näitä tietoja käytettiin, koska niitä pidettiin parhaina hintatietoina tarkasteltavana olevasta tuotteesta verrattaessa ilmoitettuja hintoja eri markkinoilla. Tiedot katsottiin edustaviksi, koska ne kattoivat 82 prosenttia tuonnista unionin markkinoille. Otoskyselyvastauksiin sisältyvät unionin myyntihinnat tarkistettiin ristiin komission käytettävissä olevien tilastotietojen (Taric-tiedot) kanssa. Tilastotietoja ei kuitenkaan voitu käyttää hintavertailuihin, koska ne eivät kattaneet Vietnamin kotimarkkinamyyntiä eivätkä vientiä kolmansiin maihin.
(156)
Eurostatin tietokanta on toinen luotettava tietolähde, mutta se ei tarjonnut mahdollisuutta vertailla eri markkinoiden hintoja (ks. 67 kappale).
(157)
Hinnat unionin markkinoilla saatiin unionin tuottajien otoskyselytiedoista. Tutkimuksessa vahvistettiin, että nämä keskimääräiset hinnat olivat verrattavissa tuotuihin jalkinelajeihin, koska
-
ne koskivat samankaltaisia tuotteita,
-
ne olivat samassa kaupan portaassa,
-
niissä oli käytetty vastaavia Incoterms-toimituslausekkeita,
-
niissä oli kyse vastaavista määristä.
4.2 Unionin ja Vietnamin hintojen suhde
(158)
Otoskyselyvastaukset osoittivat, että viejien omien tietojen perusteella vahvistetut Vietnamin kotimarkkinahinnat olivat alemmat kuin hinnat unionin markkinoilla. On kuitenkin huomattava, että kaikkien otoksen ulkopuolisten yritysten tietoja (mukaan luettuna kotimarkkinamyyntiä koskevat tiedot) ei voitu tarkistaa. Sen vuoksi Vietnamin kotimarkkinahinnoista ei voitu tehdä tarkkaa analyysiä. Sitä ei myöskään pidetty tarpeellisena, samoin kuin Kiinan tapauksessa, kun otettiin huomioon polkumyynnin jatkumista koskevat yleiset päätelmät.
4.3 Kolmansiin maihin sovellettavien vientihintojen ja unionin hintatason suhde
(159)
Vietnamin tilastotoimiston ja tulliviraston tietojen (kalenterivuosi 2008) mukaan noin 50 prosenttia Vietnamin jalkineviennistä lähetettiin unionin markkinoille. Lisäksi saatujen otoskyselyvastausten mukaan yhteistyössä toimineet viejät myivät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla erittäin suuria määriä kolmansien maiden markkinoille.
(160)
Otoskyselyvastauksista kävi ilmi, että yhteistyössä toimineiden vietnamilaisten yritysten hinnat suurilla kolmansien maiden markkinoilla olivat alemmat kuin hinnat unionin markkinoilla. Tämä osoitti, että vietnamilaiset tuottajat pystyvät viemään suuria määriä unioniin.
4.4 Kolmansiin maihin suuntautuvan viennin ja Vietnamin hintojen suhde
(161)
Kun otetaan huomioon vientiä harjoittavien tuottajien alhainen myynti Vietnamin kotimarkkinoilla, tästä vertailusta ei pystytä tekemään merkityksellisiä päätelmiä.
4.5 Käyttämätön kapasiteetti ja varastot
(162)
Kaikkien otokseen valittujen vietnamilaisten yritysten tuotanto perustui tilauksiin, minkä vuoksi niiden varastot koostuivat ainoastaan lähettämistä odottavista valmiista tuotteista. Tilauksiin perustuvaa tuotantojärjestelmää käytetään, koska jalkinesektorin on mukauduttava kunkin kauden uuteen muotiin asiakkailta tulevien tilausten perusteella, eikä varastomyyntiä voida hyödyntää. Sen vuoksi katsotaan, että varastot eivät tässä tapauksessa ole kovinkaan merkityksellinen indikaattori.
(163)
Tutkimuksessa vahvistettiin, että kaikkien 51:n yhteistyössä toimineen vietnamilaisen yrityksen käyttämätön kapasiteetti oli noin 17 prosenttia niiden jalkinetuotannon kokonaiskapasiteetista. Määrä vastaa 34:ää miljoonaa paria 51:n yhteistyössä toimineen yrityksen tai noin 42:ta miljoonaa paria kaikkien vientiä harjoittavien tuottajien osalta. Jälkimmäinen luku on noin 6 prosenttia unionin kokonaiskulutuksesta (määritelty taulukossa 3).
(164)
Käyttämättömän kapasiteetin todennäköistä käyttöä analysoitiin. Kun otetaan huomioon edellä mainitut hintaerot unionin ja kolmansien maiden markkinoilla, vietnamilaisilla yrityksillä on todennäköinen kannustin viedä käyttämätön kapasiteettinsa unioniin. Tätä päätelmää tukee unionin markkinoiden houkuttelevuus sen koon kannalta.
(165)
Lisäksi on huomattava, että nykyisiä tuotantolinjoja voidaan käyttää tarkasteltavana olevan tuotteen lisäksi myös muunlaisten jalkineiden, kuten erikoistekniikkaa sisältävien ja tekstiilipäällysteisten jalkineiden, tuotantoon. Otokseen valitut yritykset ja muut yhteistyössä toimineet yritykset Vietnamissa tuottivat suuria määriä muita jalkineita kuin tarkasteltavana olevaa tuotetta. Tarkasteltavana olevan tuotteen ja muiden jalkineiden tuotannon nykyinen jakautuminen riippuu kuluttajien vaatimuksista sekä unionin tuojien tilaus- ja hankintapolitiikasta. Jos toimenpiteet kumotaan, unionin tuojat arvioisivat uudelleen hankintapolitiikkaansa ja saattaisivat tilata suuremman osuuden tarkasteltavana olevaa tuotetta vietnamilaisilta tuottajilta. Tämän tuloksena unioniin vietävän tarkasteltavana olevan tuotteen määrät voisivat lisääntyä.
4.6 Päätelmät
(166)
Mittavan polkumyynnin jatkumisen lisäksi tutkimus osoitti, että jos toimenpiteet kumotaan, polkumyynti todennäköisesti jatkuu. Tätä päätelmää tukee unionin markkinoiden houkuttelevuus sen koon ja hintatason kannalta.
(167)
Lisäksi lukuisat tekijät, kuten suhteellinen hintataso, käytettävissä oleva kapasiteetti sekä mahdollisuus vaihtaa muiden jalkineiden tuotanto tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon, osoittavat tuontimäärien kasvavan, jos toimenpiteet kumotaan. Toisaalta muut tekijät, kuten talouskriisi ja suuntaus tuotannon siirtämiseksi muihin maihin, vähentävät väistämättä tuontimääriä jonkin verran. Näitä tekijöitä analysoidaan tarkemmin 5 jaksossa (tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeinen kehitys).
(168)
Päätelmänä voidaan todeta, että tuonti Vietnamista unionin markkinoille jatkuu merkittävässä määrin ja että nämä määrät myydään alhaisin polkumyyntihinnoin, joten polkumyynnin jatkuminen on todennäköistä, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
5. TARKASTELUA KOSKEVAN TUTKIMUSAJANJAKSON JÄLKEINEN KEHITYS
(169)
Myös tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeistä kehitystä sekä Kiinan että Vietnamin osalta analysoitiin, koska sitä pidettiin riittävän merkittävänä, jotta se voi vaikuttaa asianomaisissa maissa tuotetun ja unionin markkinoille viedyn tarkasteltavana olevan tuotteen määriin ja hintoihin.
5.1 Maailmanlaajuinen talouskriisi
(170)
Kriisi alkoi vuoden 2008 jälkipuoliskolla (eli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen). Jotkin osapuolet väittivät, että sillä olisi ollut vaikutusta asianomaisista maista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuotantoon ja vientiin (myös unioniin suuntautuvaan vientiin) koko maailman ja unionin jalkinemarkkinoiden kutistuvan kulutuksen vuoksi.
5.2 Tuontimäärien ja -hintojen kehitys tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen
(171)
On todettava, että osapuolten esittämät väitteet tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisen kehityksen todennäköisestä vaikutuksesta vientimääriin asianomaisista maista ja kulutukseen unionissa olivat ristiriitaisia. Jotkin osapuolet arvioivat, että asianomaisista maista tuleva vienti voisi pudota niinkin paljon kuin 25-30 prosenttia vuonna 2009 verrattuna tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lukuihin. Toiset taas odottivat tuonnin pysyvän vakaana. Vuoden 2009 alkupuoliskolta saatavissa olevat Eurostatin tilastot osoittavat, että Kiinasta tulevan tuonnin määrä putosi 25 prosenttia ja Vietnamista 28 prosenttia. Eurostatin tilastot osoittavat, että Kiinasta tuotavan tarkasteltavana olevan tuotteen hinnat kohosivat 34 prosenttia ja Vietnamista tuotavan 26 prosenttia. Kun kuitenkin otetaan huomioon 67 kappaleessa esitetyt syyt, näitä suuntauksia ei voida pitää edustavina.
5.3 Unionin tuonnin hankinnan siirtäminen Kiinasta ja Vietnamista muihin maihin
(172)
Jotkin osapuolet väittivät, että asianomaisista maista peräisin olevan tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti putoaisi, koska tuotteen hankkiminen siirtyisi Kiinasta ja Vietnamista muihin maihin kuten Indonesiaan, Kambodžaan ja Intiaan. Väitettiin, että tämä alkoi jo toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen huhtikuussa 2006 ja jatkuisi, jos toimenpiteet otettaisiin uudelleen käyttöön tämän tarkastelun seurauksena. Tällaiseen hankinnan siirtymiseen mainittiin muitakin syitä, joista tärkeimpänä tuotantokustannusten kohoaminen. Kiinan osalta sen väitettiin johtuvan kohoavista työvoima- ja energiakustannuksista sekä paikallisten materiaalien kustannuksista samoin kuin ympäristö- ja työlainsäädännöstä. Myös Kiinan renminbin (RMB) nousu tuotiin esiin mahdollisena syynä hankinnan siirtymiseen muihin maihin. Vietnamin osalta väitettiin, että hankinta siirtyy muihin maihin työvoimakustannusten nousun ja EU-tuontiin sovellettavan GSP-tullietuuden 3,5 prosentin menetyksen vuoksi. Lisäksi väitettiin, että hankinnan siirtyminen pois Kiinasta ja Vietnamista tuli houkuttelevaksi siksi, että jalkinetuotannon kilpailukyky parani maissa, jotka toimivat uutena hankintalähteenä. Osapuolet väittivät myös, että hankinnan siirtymistä helpottaa se, että monet tuottajat asianomaisissa maissa ovat muissa Kaakkois-Aasian osissa, kuten Taiwanissa tai Hongkongissa, sijaitsevien yritysten omistuksessa tai hallinnassa ja jalkineiden hankintaa unionin markkinoille hallitsevat suuret unionin tuojat, joilla on keinot vaihtaa helposti hankintalähdettään tarvittaessa.
(173)
Kiinan osalta oli selvää, että vaikka jotkin viejät ovat siirtäneet tuotantoaan ja saattavat siirtää sitä edelleen kustannusten vähentämiseksi, tuotanto siirrettiin toisinaan muualle Kiinaan (kauemmas rannikon provinsseista, joissa jalkineita on perinteisesti tuotettu). Tällainen siirto ei itsessään johda kiinalaisen tuotannon ja viennin vähenemiseen.
(174)
Vietnamin osalta ei pidetä todennäköisenä, että GSP-tullin 3,5 prosentin asteittainen kohoaminen olisi sitä suuruusluokkaa, että se kannustaisi tuotannon merkittävään siirtämiseen. Vaikka ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että tullin kohoamisella saattaisi olla vaikutusta Vietnamista tulevan tuonnin määrään, on epätodennäköistä, että se vaikuttaisi merkittävästi suurten unionin tuojien hankintapäätöksiin. On muistettava, että huomattavasti 3,5:tä prosenttia suurempien polkumyyntitullien käyttöönotosta huolimatta sekä Vietnamin että Kiinan tuonti unioniin pysyi korkealla tasolla.
(175)
Sen vuoksi katsotaan, että tuotannon mahdollinen siirtäminen ei olisi laajuudeltaan sellaista, että se radikaalisti muuttaisi tuojien hankintapäätöksiä.
(176)
Muista maista unioniin suuntautuvan tuonnin osalta havaittiin, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen tuonti lisääntyi tietyistä Aasian maista. Tämä ei kuitenkaan muuta sitä tosiseikkaa, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotiin edelleen kahdesta tutkimuksen kohteena olevasta maasta unioniin erittäin suuria määriä ja polkumyyntihinnoin.
5.4 Kiinan kotimarkkinakulutuksen kehitys
(177)
Jotkin osapuolet väittivät, että vienti Kiinasta vähenisi Kiinan viranomaisten kannustaman kotimarkkinakulutuksen lisääntymisen vuoksi. Mikään osapuolista ei kuitenkaan toimittanut näyttöä, jonka perusteella olisi voitu arvioida odotettu kulutuksen kasvu; arvioinnin tekee vieläkin vaikeammaksi talouskriisi.
(178)
Vaikkei ole kohtuutonta olettaa, että Kiinan hiljattaisen talouskasvun ansiosta jalkineiden kulutus kotimarkkinoilla kasvaa jonkin verran ainakin keskipitkällä aikavälillä, ei ole kuitenkaan toimitettu mitään näyttöä, joka osoittaisi, että kasvu johtaisi unioniin suuntautuvan viennin vähenemiseen.
5.5 Päätelmät
(179)
Asianomaisista maista unioniin suuntautuva tuonti on talouskriisin vaikutuksesta vähenemässä. Ei ole kuitenkaan kohtuutonta olettaa, että jossakin vaiheessa tapahtuu elpymistä, jonka ansiosta myyntimäärät kasvavat. Vaikka korkeimman ennusteen mukainen 25-30 prosentin lasku tapahtuisikin vuoden 2009 aikana, Kiinasta tulevan tuonnin määrä olisi silti yli 80 miljoonaa paria ja markkinaosuus unionissa yli 10 prosenttia ja Vietnamista tulevan tuonnin määrä noin 48 miljoonaa paria ja markkinaosuus unionissa noin 7 prosenttia.
(180)
Unionin tuontilähteiden vaihtamisen osalta voidaan todeta, että tähän mennessä havaituilla tuotannon siirroilla ei ole ollut merkittävää vaikutusta, eikä ole merkkejä siitä, että havaitut suuntaukset muuttuisivat merkittävästi lähitulevaisuudessa.
(181)
Asianomaisista maista unioniin suuntautuva vienti on jatkunut polkumyyntihinnoin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Kun otetaan huomioon talouskriisi ja (odotettu) kysynnän supistuminen ja vastakkaista kehitystä osoittavien tietojen puute tuontihinnoista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeiseltä ajalta, ei vaikuta kohtuuttomalta ennustaa, että vientiä jatketaan polkumyyntihinnoin.
(182)
Edellä esitettyjen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson ja sen jälkeisen ajan kehitystä koskevien tietojen perusteella voidaan päätellä, että polkumyynnin jatkuminen on todennäköistä.
D. PÄÄTELMISTÄ ILMOITTAMISEN JÄLKEEN OSAPUOLILTA SAATUJA HUOMAUTUKSIA
(183)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen saatiin useita huomautuksia. Mitkään näistä eivät kuitenkaan olleet sellaisia, että päätelmiä olisi täytynyt muuttaa. Seuraavassa esitellään esiin tuotuja keskeisiä väitteitä.
1. VERTAILUMAAN VALINTA
(184)
Useat osapuolet toivat jälleen esiin huomautuksensa, jotka ne ovat esittäneet tutkimuksen aikana vertailumaan valinnasta. Ne muun muassa totesivat jälleen, että Brasilia ei ollut asianmukainen valinta tariffeilla ja harkinnanvaraisella lisensoinnilla hankitun korkean suojan, Kiinaa ja Vietnamia korkeamman sosioekonomisen kehitystason, oletetun naisten jalkineisiin erikoistumisen sekä väitettyjen polkumyyntikäytäntöjen vuoksi. Komissio on jo ottanut huomioon nämä väitteet ja käsitellyt niitä perusteellisesti tämän asetuksen päätelmissä sekä 68-108 kappaleessa. Analyysi osoitti selvästi, että Brasilia oli asianmukaisin valinta vertailumaaksi tässä tapauksessa.
2. OTOKSEN EDUSTAVUUS
(185)
Jotkin osapuolet väittivät, että viejien otos ei ollut niin edustava kuin 15 ja 18 kappaleessa ilmoitettiin, koska polkumyyntimarginaali laskettiin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson 12 kuukaudesta neljän perusteella. On muistettava, että komissio käyttää yleisesti tätä laskentamenetelmää toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa, joissa on määritettävä, jatkuuko polkumyynti tai onko sen toistuminen todennäköistä. Tässä tutkimuksessa varmistettiin, että kyseiset neljä kuukautta ovat edustavia koko 12 kuukauden jakson osalta. Tämä varmistettiin vertaamalla kyseisten neljän kuukauden kustannuksia ja hintoja loppujen kahdeksan kuukauden tietoihin. Lisäksi valitut neljä kuukautta olivat kunkin vuosineljänneksen viimeiset kuukaudet, ja näin ollen ne jakautuivat tasaisesti 12 kuukauden jaksolla. Komissio ei ole näin ollen samaa mieltä siitä, että sovellettu menetelmä olisi vähentänyt otoksen edustavuutta.
3. TUOTTEEN LUOKITTELU JA VERRATTAVUUS
(186)
Jotkin osapuolet väittivät, että korjaamalla yhteistyössä toimineiden viejien tuotevalvontakoodeihin (PCN) tekemiä virheitä (ks. 59 kappale) komissio muutti alkuperäisessä tutkimuksessa käytettyä menetelmää. Väite on perusteeton. Juuri sen takia, että voitiin käyttää aiemmassa tapauksessa hyväksyttyä tuotevalvontakoodijärjestelmää, komissio korjasi joidenkin viejien tekemiä virheitä PCN-luokituksessa.
(187)
Jotkin osapuolet väittivät, että tuotevalvontakoodien suora vastaavuus ei ollut riittävällä tasolla ja että läheisesti toisiaan muistuttavien koodien käyttöön perustuva menetelmä on virheellinen. Väitettä ei voida hyväksyä. Samaa järjestelmää sovellettiin jo alkuperäisessä tutkimuksessa. Komissio liitti tämän tutkimuksen yhteydessä osapuolille lähetettyihin erityispäätelmiin vertailutaulukot, joissa selitettiin kunkin toisiaan muistuttavan tuotevalvontakoodin käyttö. Toisiaan läheisesti muistuttavien koodien käyttö varmistaa tasapuolisen vertailun brasilialaisten mallien ja viejämaiden myymien mallien välillä. Lisäksi toisiaan muistuttavien tuotevalvontakoodien perusteella saadut normaaliarvot oikaistiin asianmukaisesti. Mikään osapuoli ei esittänyt huomautuksia eniten toisiaan muistuttavien tuotevalvontakoodien mahdollisesta epätarkkuudesta.
4. POLKUMYYNTILASKELMAT
(188)
Jotkin osapuolet väittivät, että vertailumaana Indonesiaa käyttävät polkumyyntilaskelmat olivat virheellisiä, koska käytettyjä tietoja ei ollut tarkistettu eikä oikaistu asianmukaisesti. Komissio on tarkastanut indonesialaisten yritysten toimittamat tiedot, joiden käyttöä useat osapuolet ehdottivat. Koska mitään oikaisuja ei esitetty, komissio ei pitänyt tarpeellisena niiden tekemistä. On joka tapauksessa muistettava, että tässä tapauksessa Indonesiaa käytettiin ainoastaan Brasiliaan perustuvien tietojen ristiintarkistusta varten.
5. POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
(189)
Useat osapuolet väittivät, että Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevan tuonnin määrän väheneminen vuosien 2005 ja 2008 välillä (mikä jatkui tutkimusajanjakson jälkeen) ja tuontihintojen nousu samalla kaudella osoittavat, että vahingollisen polkumyynnin jatkuminen ei ole todennäköistä. On muistettava, että Kiinasta ja Vietnamista tulevan tuonnin markkinaosuus oli yli 28 prosenttia unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla, mikä on erittäin merkittävä osuus. Kiinasta ja Vietnamista tulevan tuonnin määrä absoluuttisina lukuina oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla suurempi kuin alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla, jolloin jo vahvistettiin vahingollisen polkumyynnin esiintyminen. Lisäksi otokseen valittujen viejien tarkistettujen tietojen analyysi osoitti, että hinnat ovat laskeneet vuoden 2006 jälkeen.
(190)
Jotkin osapuolet väittivät, että tuotantokustannukset Kiinassa ja Vietnamissa ovat kohonneet, mikä on vähentänyt yritysten kilpailu-uhkaa. Komissio katsoo, että koska Kiina ja Vietnam eivät ole markkinatalousmaita, kustannusten kohoaminen ei välttämättä tarkoita kilpailukyvyn menetystä maailmanmarkkinoilla. Tutkimuksessa kävi ilmi, että molempien maiden markkinaosuus unionin markkinoilla oli edelleen suuri, ja näin ollen ne olivat edelleen uhka.
(191)
Jotkin osapuolet toivat esiin, että vaikka unioni hyväksyi, että tuonti putosi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen talouskriisin vuoksi, sitä ei hyväksytty ratkaisevaksi tekijäksi polkumyynnin toistumisen todennäköisyyttä tarkasteltaessa. Kuten 179 ja 180 kappaleessa selitettiin, tätä ei hyväksytty ratkaisevaksi tekijäksi, koska tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeiset määrät ovat edelleen erittäin korkeat, niiden markkinaosuus unionissa on suuri ja niitä myydään polkumyyntihinnoin. Nämä ovat selvästi osoittimia siitä, että jatkossakin niitä erittäin todennäköisesti myydään polkumyyntihinnoin suuressa määrin.
(192)
Jotkin osapuolet kiistivät unionin markkinoiden houkuttelevuuden ja väittivät, että muut määrämaat, etenkin Yhdysvallat ja varsinkin Venäjä, ovat vähintäänkin yhtä kiinnostavia kiinalaisten ja vietnamilaisten viejien kannalta. Esiin tuotiin myös, että erään osapuolen väitettä, joka koski Kiinan markkinoiden odotettua merkittävää kasvua, ei ollut otettu asianmukaisesti huomioon. Komissio tutki seikkaa ja havaitsi, että unionin markkinat kuuluvat edelleen kiinalaisten viejien kannalta houkuttelevimpiin markkinoihin. Jos polkumyyntitullit kumottaisiin, unionin markkinoista tulisi vieläkin houkuttelevammat, minkä vuoksi tuontimäärät todennäköisesti kasvaisivat. Kiinan odotetun kulutuksen kasvun osalta komissio tarkasteli osapuolen toimittamia tietoja muttei pitänyt niitä riittävinä päätelmien muuttamiseksi. Vaikka kasvu olisikin odotettavissa, ei ole perusteltua näyttöä siitä, että kasvu olisi sellaista suuruusluokkaa, että se vähentäisi vientiä merkittävästi. Näin ollen nämä väitteet oli hylättävä.
E. UNIONIN TUOTANNONALAN MÄÄRITELMÄ
1. UNIONIN TUOTANTO JA TILANNE
(193)
Euroopan jalkineteollisuuden liitto CEC esitti tarkastelua koskevan pyynnön sellaisten unionin tuottajien puolesta, joiden osuus tarkasteltavana olevan tuotteen unionin tuotannosta oli yli 25 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(194)
Yksi osapuoli väitti, että useat valitusta oletettavasti tukevat CEC:n jäsenet ovat itse ryhtyneet tuomaan suuria määriä asianomaisista maista. Se myös väitti, että unionissa ei enää ole merkittävästi ”todellista” tuotantoa. Tämän väitteen tueksi ei esitetty mitään näyttöä.
(195)
Unionin kokonaistuotannon ja tutkimukselle annetun tuen määrittämiseksi käytettiin kaikkia saatavilla olevia tietoja, myös valituksessa esitettyjä tietoja sekä unionin tuottajilta ja kansallisilta järjestöiltä ennen tutkimuksen aloittamista ja sen jälkeen kerättyjä tietoja samoin kuin yleisiä tuotantotilastoja. Tutkimuksessa kävi ilmi, että yhtäkään valituksen tehneistä unionin tuottajista ei pitäisi jättää unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle, koska valituksessa saatujen tietojen perusteella yhdenkään niistä ei havaittu olevan etuyhteydessä vientiä harjoittaviin tuottajiin asianomaisissa maissa ja näistä maista peräisin oleva tuonti oli erittäin vähäistä, jos sitä oli lainkaan. Kunkin asianomaisen yrityksen osalta tuonnin osuus oli enintään 25 prosenttia sen tuotannosta unionissa.
(196)
Kuten 23 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa todettiin, yhden unionin tuotannonalan otokseen sisältyvän yrityksen havaittiin lopettaneen tuotantonsa unionissa tarkastelujaksolla. Yrityksen jättämistä pois unionin tuotannonalan määritelmästä harkittiin. Tämän yrityksen painoarvo oli kuitenkin äärimmäisen vähäinen, kun tarkasteltiin kokonaistuotantoa sekä muuta otosta (7). Vaikka yritys olisikin jätetty ulkopuolelle, kokonaistilanne ei kuitenkaan olisi muuttunut edustavuuden osalta.
(197)
Tutkimus osoitti yleisesti, että unionissa on edelleen merkittävää nahkajalkineiden tuotantoa useassa jäsenvaltiossa, ja se työllistää noin 262 000 henkeä. Jalkinetuotantosektori koostuu noin 18 000 pk-yrityksestä, jotka sijaitsevat pääasiassa seitsemässä Euroopan maassa, ja suurin tuotanto on keskittynyt kolmeen maahan.
(198)
Tutkimuksessa kävi kuitenkin ilmi, että kaksi samaan ryhmään kuuluvaa yritystä oli etuyhteydessä Kiinassa toimiviin vientiä harjoittaviin tuottajiin, ja ryhmä toi myös itse merkittäviä määriä tarkasteltavana olevaa tuotetta, myös siihen etuyhteydessä olevilta viejiltä Kiinasta. Tämän vuoksi nämä yritykset jätettiin unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
(199)
Edellä esitetyn perusteella katsottiin, että unionin tuotannonalan kokonaistuotanto perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti oli 366 miljoonaa paria tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(200)
Kun otetaan huomioon, että pyyntöä tukevien unionin tuottajien osuus oli yli 25 prosenttia kokonaistuotannosta ja pyynnön vastustajia ei ollut yhtä paljon tai enemmän, voidaan päätellä, että suurin osa unionin tuotannonalasta tukee pyyntöä perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan ja 5 artiklan 4 kohdan mukaisesti.
2. UNIONIN TUOTANTORAKENTEIDEN KEHITYS
(201)
Tämän tapauksen tiedoissa viitataan 27 jäsenvaltion unioniin eikä niihin 25 valtioon, joita tutkittiin alkuperäisessä tutkimuksessa. Romania, joka liittyi unioniin vuonna 2007, on merkittävä tuottaja. Merkittävä osa sen tuotannosta on kuitenkin pikemminkin raaka-aineen muokkaamista palvelumaksua vastaan (”sopimusvalmistus”) muille unionin yrityksille. Romanian varsinaisen tuotannon vaikutus unionin kokonaistuotantoon ja muihin indikaattoreihin on näin ollen melko vähäinen. Sama koskee Bulgariaa. Unionin laajentumisella ei siis ole merkittävää vaikutusta tältä osin.
(202)
Unionin jalkinealalle ovat ominaisia mikro- (alle 10 työntekijän) ja pienyritysten verkostot. Yli 500 työntekijän yritykset ovat poikkeuksia ja työllistävät ainoastaan pienen osan alan kokonaistyövoimasta. Mikro- ja pienyritysten etuna on niiden joustavuus ja mukautumiskyky markkinakysynnän muutoksiin, mutta toisaalta kansainvälinen kilpailu ja talouden taantuma vaikuttavat voimakkaammin näiden yritysten talouteen.
(203)
Alkuperäisessä tutkimuksessa havaittuun tilanteeseen verrattuna tuotantorakenteet ovat muuttuneet monin tavoin. Kansainvälisen kilpailun paineessa monet tuottajat ovat hävinneet: jotkin ovat hävinneet kokonaan, ja toisista on tullut tuotteiden jakelijoita Aasian maissa ja lähempänä (Bosnia, Kroatia, Marokko, Tunisia ja Serbia). Toiset taas ovat päättäneet siirtää osia valmistusprosessista unionin sisällä (Romania, Unkari ja Puola).
(204)
Osana liiketoimintamallin muutosprosessia monet toimijat ovat myös yhdistäneet tuotantolaitoksiaan perustamalla klustereita siten, että käytetään joustavaa alihankintaa muiden tuottajien kanssa. Tässä järjestelmässä johtava yritys tarjoaa suunnittelun ja raaka-aineen (joka säilyy sen omaisuutena) ja ulkoistaa valmistuksen (tai yhden tai useampia valmistusvaiheita, kuten tikkauksen) maantieteellisesti lähellä sijaitseviin erikoistuneisiin mikroyrityksiin sekä tarjoaa niille sovittuja määriä säännöllistä kausitoimintaa. Prosessin päätteeksi johtava yritys maksaa alihankkijoiden suorittamasta työstä.
(205)
Osa tuotannonalasta on muuttanut liiketoimintamalliaan siten, että se on siirtynyt tuotannossa laadukkaampien tuotteiden markkinasegmentille ja keskittynyt kalliimpiin tuotteisiin. Jotkin unionin suurimmista tuottajista ovat löytäneet uusia mahdollisuuksia luomalla oman brändin. Jotkin näistä tuottajista käyttävät yhden tuotemerkin franchise-myymälöitä mahdollisuuksien mukaan, kun taas toiset ovat hankkineet osia riippumattomista myymälöistä ja varanneet ne tuotemerkkinsä myyntiin.
(206)
Monet yritykset tässä ryhmässä ovat lisäksi muuttaneet jakelupolitiikkaansa niin, että ne suosivat myyntiä vähittäiskauppiaille (tai omaa vähittäismyyntiä) pikemmin kuin myyntiä tukkukauppiaille. Näistä muutoksista tulee esiin sektori, jolla esiintyy rinnakkain erilaisia liiketoimintamalleja.
(207)
Edellä esitetyt muutokset kohti klusterituotantoa, korkealaatuisempien tuotteiden segmenttiä ja erilaista jakelupolitiikkaa ovat mahdollistaneet suuremman joustavuuden ja tehokkuuden, kun resursseja on yhdistetty ja näin saavutettu mittakaavaetuja. Muutokset ovat myös parantaneet yritysten kykyä saada tarvittavaa rahoitusta pankkijärjestelmästä.
(208)
Tämä kehitys on tuonut esiin sektorin, jolla esiintyy rinnakkain erilaisia liiketoimintamalleja. Suuri osa tuotannonalasta on edelleen erittäin varhaisessa vaiheessa liiketoimintamallin muutoksessa ja tarvitsee enemmän aikaa prosessin loppuun saattamiseen. Toinen ryhmä eli ne, jotka ovat jo muuttaneet liiketoimintamalliaan, on kasvanut merkittävästi tarkastelujaksolla, mutta ne eivät ole kuitenkaan pystyneet hyödyntämään täysimittaisesti tuottajien lukumäärän vähenemistä markkinoilla, kuten olisi voinut odottaa.
F. UNIONIN MARKKINOIDEN TILANNE
1. KULUTUS UNIONIN MARKKINOILLA
Taulukko 3
Kulutus unionin markkinoilla
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kulutus (tuhatta paria)
724 553
690 285
674 826
Indeksi: 2006 = 100
100
95
93
(209)
Todettavissa oleva kulutus laski 7 prosenttia tarkastelujaksolla eli vuodesta 2006 tarkastelua koskevalle tutkimusajanjaksolle 725 miljoonasta parista 675 miljoonaan pariin.
(210)
Kulutuksen laskua on tarkasteltava yhdessä tuotteen määritelmän ulkopuolisten muunlaisten jalkineiden (esim. tekstiili-, kumi- ja muovijalkineet) kulutuksen samanaikaisen kasvun kanssa. Tekstiili-, kumi- ja muovijalkineiden kulutus kasvoi 23 prosenttia samalla kaudella. Tämä vaikuttaisi siltä, että kahdessa tuoteluokassa on tapahtunut korvaamista, joka liittyy myös muotisuuntauksiin (synteettisten/nahkajalkineiden yhdistelmien tai nahkaa muistuttavien synteettisten jalkineiden markkinoilletulo). Kun kuitenkin otetaan huomioon, että muiden jalkineiden kulutuksen kasvu on paljon suurempaa (23 prosenttia) kuin nahkajalkineiden kulutuksen lasku (7 prosenttia), ei voida päätellä, että tekstiilit ja muut materiaalit olisivat korvanneet nahkajalkineet muutoin kuin vähäisessä määrin. Lisäksi muiden jalkineiden keskimääräiset tuontihinnat ovat puolet nahkajalkineiden hinnasta, ja hintaero osoittaa selvästi, että jos nämä kaksi jalkinelajia olisivat suurelta osin keskenään vaihdettavissa, huomattavasti kalliimpi nahkajalkinesegmentti olisi kadonnut markkinoilta. Julkisesti saatavilla olevassa markkinatutkimuksessa (8) päinvastoin korostetaan, että nahkajalkineilla on edelleen vahva asema markkinoilla. Vaikuttaa siltä, että kuluttajat ostavat nyt lähes yhtä paljon nahkajalkineita kuin aiemminkin, mutta lisäksi he ostavat merkittävästi enemmän tekstiili- ja synteettisiä jalkineita.
2. TÄMÄNHETKINEN TUONTI ASIANOMAISISTA MAISTA
2.1 Asianomaisen tuonnin määrä ja markkinaosuus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla
Taulukko 4
Tutkimuksen kohteena olevista maista tulevan tuonnin kokonaismäärä
Alkuperäinen tutkimusajanjakso
2005
2006
2007 (9)
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso (9)
Kiina (tuhatta paria)
63 403
183 568
157 560
123 016
125 052
Indeksi 2006
100
78
79
Indeksi: alkup. tutk.ajanjakso
100
292
251
195
198
Markkinaosuus
8,8 %
22,9 %
21,6 %
17,8 %
18,5 %
Vietnam (tuhatta paria)
102 625
100 619
79 427
62 503
68 852
Indeksi 2006
100
79
87
Indeksi: alkup. tutk.ajanjakso = 100
100
98
77
61
67
Markkinaosuus
14,2 %
12,6 %
11,0 %
9,1 %
10,2 %
(211)
Kiinasta tuleva kokonaistuonti laski 157 miljoonasta 125 miljoonaan pariin tarkastelujaksolla eli 21,6 prosentista 18,5 prosenttiin unionin markkinoista.
(212)
Kuten kuitenkin edellä osoitettiin, alkuperäiseen tutkimusajanjaksoon verrattuna Kiinasta tuleva tuonti lisääntyi voimakkaasti kiintiöjärjestelmän päättymisen (1 päivänä tammikuuta 2005) jälkeen alhaisten tuontihintojen perusteella. Tuonnin taso laski toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja vakaantui vuonna 2007 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla yli 120 miljoonaan pariin, mikä on lähes kaksinkertainen määrä alkuperäisen tutkimusajanjakson tuontimäärään verrattuna.
(213)
Lisäksi on korostettava, että toimenpiteiden kiertämistä koskevassa tutkimuksessa havaittiin, että polkumyynnillä myydyt kiinalaiset tuotteet välttivät tullit ja välttivät toimenpiteiden korjaavan vaikutuksen kiertämällä näitä toimenpiteitä Macaon kautta tapahtuvalla tuonnilla perusasetuksen 13 artiklassa tarkoitetulla tavalla. Tämä osoittaa, että unionin markkinat ovat jatkuvasti erittäin tärkeät kiinalaisille vientiä harjoittaville tuottajille.
(214)
Tuonti Vietnamista väheni tarkastelujaksolla 79 miljoonasta 69 miljoonaan pariin. Huolimatta tästä alkuperäiseen tutkimusajanjaksoon verrattuna yli 13 prosentin laskusta tuontimäärät säilyivät huomattavina ja markkinaosuus suunnilleen vakaana noin 10 prosentissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(215)
Tuonti Kiinasta ja Vietnamista yhteensä oli 237 miljoonaa paria vuonna 2 006,185 miljoonaa paria vuonna 2007 ja 194 miljoonaa paria tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vaikka tuontimäärä laski tarkastelujaksolla, se on silti korkeampi kuin määrä, joka johti toimenpiteiden käyttöönottoon (166 miljoonaa). Kiinan ja Vietnamin yhteinen markkinaosuus putosi 32,7 prosentista 28,7 prosenttiin kyseisellä kaudella, mutta myös tässä tapauksessa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson markkinaosuus on huomattavasti korkeampi kuin alkuperäisen tutkimusajanjakson 23 prosenttia.
2.2 Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi
(216)
Komissio tutki, olisiko asianomaisista maista tulevan polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin vaikutuksia arvioitava perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdassa säädettyjen arviointiperusteiden mukaan kumulatiivisesti. Kyseisessä artiklassa säädetään, että kahdesta tai useammasta maasta, joita tarkastellaan polkumyyntitutkimuksessa samanaikaisesti, tulevan tuonnin vaikutuksia voidaan arvioida kumulatiivisesti vain, jos a) kustakin maasta tulevan tuonnin osalta määritetty polkumyyntimarginaali on perusasetuksen 9 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua vähimmäistasoa suurempi eikä yhdestäkään maasta tulevan tuonnin määrä ole vähäpätöinen ja b) tuonnin vaikutusten kumulatiivinen arviointi on asianmukaista ottaen huomioon tuotavien tuotteiden väliset kilpailuedellytykset ja tuotavien tuotteiden ja unionin samankaltaisen tuotteen väliset kilpailuedellytykset.
(217)
Tältä osin todettiin ensiksi, että kummallekin asianomaiselle maalle vahvistetut polkumyyntimarginaalit ovat vähimmäistasoa korkeammat. Lisäksi kustakin asianomaisesta maasta polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin määrä ei ollut vähäpätöinen perusasetuksen 5 artiklan 7 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Tuontimäärät olivat itse asiassa Kiinan osalta 18 prosenttia ja Vietnamin osalta 10 prosenttia unionin kulutuksesta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.
(218)
Tutkimus osoitti lisäksi, että kilpailuedellytykset sekä polkumyynnillä tuotavien tuotteiden välillä että polkumyynnillä tuotavien tuotteiden ja samankaltaisen unionin tuotteen välillä olivat samanlaiset. Todettiin, että asianomaisten maiden tuottamat tai myymät jalkineet, joiden päälliset ovat nahkaa, ja unionin tuotannonalan tuottamat tai myymät jalkineet, joiden päälliset ovat nahkaa, kilpailevat keskenään alkuperästään riippumatta, koska niiden perusominaisuudet ovat samanlaiset, ne ovat kuluttajien kannalta keskenään vaihdettavissa ja ne myydään samojen jakelukanavien kautta. Lisäksi tutkimus osoitti, että molempien maiden tuontimäärä kehittyi samalla tavalla: kummankin maan tuonti väheni noin 10-25 prosenttia vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Myös näiden kahden maan tuontihinnat ovat samaa suuruusluokkaa. Kyseisten hintojen todettiin lisäksi alittavan unionin tuotannonalan hinnat vertailukelpoisessa kaupan portaassa.
(219)
Tällä perusteella päätellään, että kumuloinnin edellytykset täyttyvät, minkä vuoksi asianomaisista maista peräisin olevan polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutukset olisi vahinkoa koskevassa tarkastelussa arvioitava yhdessä.
2.3 Tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin hintakehitys ja hinnoittelu
Taulukko 5
Tutkimuksen kohteena olevista maista tulevan tuonnin hintakehitys
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiina euroa/pari
8,4
8,4
8,5
Indeksi: 2006 = 100
100
99
103
Vietnam euroa/pari
10,2
9,7
9,5
Indeksi: 2006 = 100
100
96
94
Lähde: Eurostat
(220)
Kiinalaisen tuonnin keskimääräinen hinta tarkastelujaksolla on pysynyt melko vakaana, noin 8,4 eurossa paria kohti. Tämä on alkuperäisen tutkimusajanjakson hintatasoa (7,2 euroa) noin 20 prosenttia korkeampi. Vietnamilaisen tuonnin keskimääräiset hinnat ovat laskeneet tarkastelujaksolla ja olivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla lähellä 9,2 euroa, joka oli taso alkuperäisellä tutkimusajanjaksolla. Keskimääräisten hintojen suuntausten arvioinnissa ei kuitenkaan oteta huomioon tuotevalikoiman muutoksia, jotka ovat saattaneet tapahtua tarkastelujaksolla.
2.4 Hinnan alittavuus
(221)
Hinnan alittamisen laskemisessa noudatetaan samaa menetelmää kuin alkuperäisessä tutkimuksessa. Otokseen valittujen vientiä harjoittavien tuottajien tuontihintoja, polkumyyntitullit mukaan luettuna, verrattiin unionin tuotannonalan hintoihin vastaavien tuotelajien painotettujen keskiarvojen perusteella tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. Unionin tuotannonalan hinnat oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle, ja niitä verrattiin tuonnin cif-hintoihin unionin rajalla, joihin oli lisätty polkumyyntitullit ja tullimaksut. Hintavertailu tehtiin samassa kaupan portaassa tapahtuneiden liiketoimien osalta; hintoja on tarvittaessa oikaistu, ja niistä on ensin vähennetty alennukset ja hyvitykset. Vertailun tasapuolisuuden vuoksi tehtiin oikaisuja tuojille unionissa aiheutuneiden sellaisten kustannusten huomioon ottamiseksi, jotka johtuivat esimerkiksi suunnittelusta ja raaka-ainevalinnoista ja jotka eivät muuten olisi mukana tuontihinnassa. Tämä oli perusteltua, koska tuodut jalkineet tuotetaan tuojien esittämiin tiettyihin vaatimuksiin (raaka-aine ja suunnittelu) perustuvien tilausten mukaisesti.
(222)
Yhteistyössä toimineiden vientiä harjoittavien tuottajien hintojen perusteella maittain todetut hinnan alittavuuden marginaalit prosentteina unionin tuotannonalan hinnoista ovat seuraavat:
Taulukko 6
Hinnan alittavuuden marginaalit
Maa
Hinnan alittavuus
Kiina
31,9 %
Golden Step (Kiina)
37,1 %
Vietnam
38,9 %
3. TUONTI KOLMANSISTA MAISTA
3.1 Tuonnin määrä, markkinaosuus ja hinta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla
Taulukko 7
Tuontimäärä kolmansista maista
Määrä
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Intia (miljoonaa paria)
50
55
56
Indeksi: 2006 = 100
100
111
112
Markkinaosuus
7 %
8 %
8 %
Indonesia (miljoonaa paria)
20
29
31
Indeksi: 2006 = 100
100
144
158
Markkinaosuus
3 %
4 %
5 %
Brasilia (miljoonaa paria)
21
22
21
Indeksi: 2006 = 100
100
102
98
Markkinaosuus
3 %
3 %
3 %
Thaimaa (miljoonaa paria)
11
12
12
Indeksi: 2006 = 100
100
108
107
Markkinaosuus
2 %
2 %
2 %
Tunisia (miljoonaa paria)
10
12
12
Indeksi: 2006 = 100
100
124
130
Markkinaosuus
1 %
2 %
2 %
Marokko (miljoonaa paria)
10
10
10
Indeksi: 2006 = 100
100
99
98
Markkinaosuus
1 %
1 %
1 %
Muut (miljoonaa paria)
63
67
59
Indeksi: 2006 = 100
100
107
93
Markkinaosuus
9 %
10 %
9 %
Yhteensä (miljoonaa paria)
185
207
201
Indeksi: 2006 = 100
100
112
109
Markkinaosuus
26 %
30 %
30 %
Taulukko 8
Tuonnin arvo kolmansista maista
Arvot
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Intia euroa/pari
11,34
11,67
11,98
Indeksi: 2006 = 100
100
103
106
Indonesia euroa/pari
9,98
10,06
9,67
Indeksi: 2006 = 100
100
101
97
Brasilia euroa/pari
15,8
15,78
16,83
Indeksi: 2006 = 100
100
100
107
Thaimaa euroa/pari
12,56
13,54
13,55
Indeksi: 2006 = 100
100
108
108
Tunisia euroa/pari
12,76
13,2
13,39
Indeksi: 2006 = 100
100
103
105
Marokko euroa/pari
14,6
15,05
14,98
Indeksi: 2006 = 100
100
103
103
Muut euroa/pari
14,64
14,25
15,26
Indeksi: 2006 = 100
100
97
104
Yhteensä euroa/pari
13,16
13,07
13,40
Indeksi: 2006 = 100
100
99
102
(223)
Kuten edellä on esitetty, kokonaistuonti kolmansista maista on lisääntynyt tarkastelujaksolla absoluuttisesti. Kokonaistuonti on noussut vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 185 miljoonasta parista 201 miljoonaan pariin ja markkinaosuus on kasvanut 26 prosentista 30 prosenttiin.
(224)
Kolmansien maiden hinnat ovat kuitenkin keskimäärin 34 prosenttia korkeammat kuin Kiinan hinnat ja 28 prosenttia korkeammat kuin Vietnamin hinnat.
G. UNIONIN TUOTANNONALAN TALOUDELLINEN TILANNE
1. ALUSTAVAT HUOMIOT
(225)
Komissio tarkasteli perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikkia sellaisia taloudellisia tekijöitä ja osoittimia, joilla on vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen.
(226)
Kuten edellä selitettiin, sektorin erityispiirteiden ja valituksen tehneiden unionin tuottajien suuren määrän vuoksi oli käytettävä otantaa. Vahinkoindikaattorit vahvistettiin vahingon tarkastelua varten seuraavilla kahdella tasolla:
-
Makrotaloudelliset tekijät (tuotantokapasiteetti, myyntimäärä, markkinaosuus, työllisyys, tuottavuus, kasvu, polkumyyntimarginaalien suuruus ja aiemman polkumyynnin vaikutuksista toipuminen) arvioitiin koko unionin tuotannonalan tasolla kansallisilta unionin tuottajajärjestöiltä ja yksittäisiltä yrityksiltä kerättyjen tietojen perusteella. Nämä tekijät ristiintarkistettiin mahdollisuuksien mukaan asiaa koskevista virallisista tilastoista saatujen kokonaistietojen perusteella.
-
Mikrotaloudelliset tekijät (varastot, myyntihinnat, kassavirta, kannattavuus, sijoitetun pääoman tuotto, pääoman saanti, investoinnit ja palkat) arvioitiin yksittäisten yritysten osalta, toisin sanoen otokseen valittujen unionin tuottajien tasolla.
2. MAKROTALOUDELLISET INDIKAATTORIT
2.1 Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
Taulukko 9
Tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuotanto (tuhatta paria)
390 314
383 692
365 638
Indeksi: 2006 = 100
100
98
94
Kapasiteetti (tuhatta paria)
551 844
571 663
564 091
Indeksi: 2006 = 100
100
104
102
Kapasiteetin käyttöaste
71 %
68 %
66 %
Indeksi: 2006 = 100
100
95
92
Lähde: EU-27-maat: Prodcom; varmistettu yksittäisiltä tuottajilta ja tuottajajärjestöiltä saatujen tietojen perusteella. Huom.: Kuten 23 kappaleessa selitettiin, tutkimuksessa kävi ilmi, että otokseen valittujen unionin tuottajien tuotos oli tarkastelujaksolla 18-21 prosenttia alempi kuin alunperin ilmoitettu etenkin yhden tuottajan tilanteen vuoksi. Tapauskansiossa olevien tietojen perusteella ei vaikuttanut siltä, että tätä tuottajaa koskevat havainnot pätisivät koko sektoriin. Sitäkin mahdollisuutta kuitenkin tarkasteltiin, että alempaa tuotantoa koskevat päätelmät pätisivät koko unionin tuotannonalaan. Tämän muuttujan vaikutuksen varmentamiseksi - jos sitä sovellettaisiin koko unionin tuotannonalaan - tehtiin ristiintarkistus olettaen, että unionin kokonaistuotanto olisi 20 prosenttia alhaisempi koko tarkastelujaksolla. Tutkimuksessa määritetyn ja alun perin ilmoitetun otoksen tuotantomäärän välinen ero säilyi vakaana koko tarkastelujakson ajan, ja siinä oli vain vähäisiä vaihteluita. Sen vuoksi katsottiin, että tällä ei ole vaikutusta asiaan liittyvien vahinkoindikaattoreiden (markkinaosuus, tuottavuus jne.) yleisiin suuntauksiin.
(227)
Tuotanto laski tarkastelujaksolla 6 prosenttia, mikä heijastelee nahkajalkineiden kulutuksen laskua samalla kaudella.
(228)
Jotkin tuojia ja vähittäismyyjiä edustavat osapuolet väittivät - toimittamatta kuitenkaan mitään näyttöä - että tuotannon vähenemistä unionissa olisi pidettävä pikemminkin myönteisenä tekijänä kuin merkkinä siitä, että unionin tuotannonalalle aiheutui edelleen vahinkoa tarkastelujaksolla. Näiden osapuolten mukaan tuotannon väheneminen oli seurausta unionin tuotannonalan tietoisesta tuotannon järkeistämisestä, jossa markkinoiden alasegmentti on hylätty ja siirrytty keskisegmenttiin, jossa unionin tuotannonala on aina ollut kilpailukykyinen.
(229)
Tältä osin on kuitenkin korostettava, kuten jo alkuperäisessäkin tutkimuksessa todettiin, että monet unionin tuottajat ovat hävinneet, koska ne eivät pystyneet kilpailemaan polkumyyntituonnin kanssa, mikä ei välttämättä johdu kilpailukyvyn puutteesta. Sen vuoksi väite, jonka mukaan unionin tuotannon vähenemistä on pidettävä positiivisena tekijänä, hylätään.
(230)
Yksi osapuoli väitti, että koska unionin tuotannonalan kapasiteetin käyttöaste on pysynyt vakaana, tämä osoittaa, ettei vahinkoa ole aiheutunut.
(231)
Kuten jo alkuperäisessä tutkimuksessa todettiin, sektorin todellinen kapasiteetti riippuu voimakkaasti käytettävissä olevien työntekijöiden määrästä eikä niinkään tuotantolinjan koneiden teknisestä kapasiteetista. Tästä syystä kapasiteettia voidaan mitata parhaiten arvioimalla työllisyystasoa, kuten on selvitetty tarkemmin 2.3 jaksossa. Joka tapauksessa toisin kuin osapuolet väittivät, tutkimuksessa kävi ilmi, että teknisen kapasiteetin kannalta arvioituna kapasiteetin käyttöaste laski 71 prosentista 66 prosenttiin tarkastelujaksolla, minkä vuoksi väitettä, jonka mukaan vakaa kapasiteetin käyttöaste olisi merkki siitä, että vahinkoa ei ole aiheutunut, ei voida hyväksyä.
2.2 Myyntimäärät ja markkinaosuus
Taulukko 10
Myyntimäärät ja markkinaosuus
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Myynti (tuhatta paria)
302 784
298 116
279 865
Indeksi: 2006 = 100
100
98
92
Markkinaosuudet
41,8 %
43,2 %
41,5 %
Indeksi: 2006 = 100
100
103
99
(232)
Unionin tuotannonalan myynti laski tarkastelujaksolla 8 prosenttia absoluuttisesti mitattuna. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että samalla kaudella kulutus laski 7 prosenttia, unionin tuotannonala kykeni silti säilyttämään markkinaosuutensa vakaana. Verrattaessa tilannetta alkuperäisen tutkimuksen tilanteeseen, jossa myynti laski 33 prosenttia, on selvää, että myynnin ja markkinaosuuden putoaminen on pysähtynyt toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen.
(233)
Yksi osapuoli väitti, että vahinkoa ei ole aiheutunut, koska unionin tuotannonala oli lisännyt markkinaosuuttaan tarkastelujaksolla. Tutkimuksessa kuitenkin kävi ilmi, että unionin tuotannonalan markkinaosuudessa oli vain hyvin vähäisiä muutoksia tarkastelujaksolla. Lisäksi olisi voitu odottaa, että tuotannon järkeistäminen ja liiketoimintamallin muuttaminen (ks. E.2 jakso) olisivat antaneet jäljellä oleville yrityksille mahdollisuuden lisätä merkittävästi markkina-asemaansa. Se, että unionin tuottajien myynti on pysynyt samalla tasolla, osoittaa, että polkumyyntituonnin aiheuttama paine on edelleen ongelmallista.
(234)
Jotkin osapuolet väittivät, että koska unionin tuotannonala ei ole kasvattanut markkinaosuuttaan polkumyyntitullien käyttöönoton jälkeen, se ei ole pystynyt hyödyntämään niitä eivätkä tuodut tuotteet ole korvattavissa unionissa tuotetulla tuotteella.
(235)
Jälleen on korostettava, että markkinaosuus on vain yksi tutkituista indikaattoreista, ja kuten jäljempänä muiden tekijöiden osalta selvennetään, tutkimuksen mukaan unionissa valmistettujen tuotteiden ja asianomaisista maista tuotujen tuotteiden välillä on merkittävää kilpailua. On totta, että unionin tuottajat eivät ole pystyneet kasvattamaan markkinaosuuttaan merkittävästi, mutta alkuperäisessä tutkimuksessa havaittu myynnin jyrkkä pudotus on pysähtynyt ja toimenpiteet ovat antaneet unionin tuottajille mahdollisuuden vakauttaa myyntinsä ja markkinaosuutensa. Markkinaosuuden lisäkasvu vaikuttaa pysähtyneen polkumyyntituonnin luoman hintapaineen vuoksi (ks. 261 ja 262 kappale).
(236)
Jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan vientitulos on parantunut merkittävästi ja että vahinkoa ei näin ollen enää aiheudu.
(237)
Kuten jäljempänä olevasta taulukosta näkyy, tutkimuksessa kävi tämän väitteen vastaisesti ilmi, että unionin tuotannonalan vientitulos tarkastelujaksolla heikkeni hieman sen sijaan että se olisi parantunut.
(238)
On joka tapauksessa huomattava, että viennin osuus unionin tuottajien myynnistä on vain 25 prosenttia. Sen vuoksi unionissa saavutettu tulos on edelleen kaikkein tärkein unionin tuottajien taloudelliseen tilanteeseen vaikuttava tekijä. Tutkimuksessa ei myöskään käynyt ilmi, että vientitoiminnan lisääminen edistäisi myynnin putoamista unionissa.
(239)
Edellä esitetyn perusteella väitettä, jonka mukaan parantunut vientitulos olisi poistanut unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon, ei voida hyväksyä.
Taulukko 11
Unionin tuottajien vienti
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Unionin tuottajien vienti (tuhatta paria)
91 395
89 845
89 739
Indeksi: 2006 = 100
100
98
98
Lähde: Comext
2.3 Työllisyys
Taulukko 12
Työllisyys
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kokonaistyöllisyys (tuhatta)
267
264
262
Indeksi: 2006 = 100
100
99
98
(240)
Unionin tuottajat työllistivät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla noin 260 000 henkeä, jotka olivat suoraan mukana tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa.
(241)
Yksi osapuoli väitti, että koska unionin tuotannonalan työllisyystaso on pysynyt vakaana, vahinkoa ei enää aiheudu.
(242)
On muistettava, että vahingon arvioinnin on perustuttava kaikkiin relevantteihin indikaattoreihin eikä vain yhteen yksittäiseen indikaattoriin. Lisäksi tutkimuksessa vahvistettiin, että unionin tuotannonalan työllisyys heikkeni hieman (- 2,0 prosenttia). Se, että suuri osa unionin tuotannonalasta on siirtynyt tuotannossa klusterijärjestelmään, on todennäköisesti ollut ratkaisevaa, jotta työllisyys ei ole laskenut enempää ja on pystytty säilyttämään tärkeä osaaminen tuotantoyrityksissä.
(243)
Eräs osapuoli totesi, että unionissa saatavilla olevan työvoiman puute pikemminkin kuin asianomaisista maista tulevan tuonnin aiheuttama kilpailu oli yksi pääsyistä unionin tuotannonalan ongelmiin.
(244)
Koska väitteen tueksi ei esitetty mitään näyttöä eivätkä tutkimuksen päätelmät osoittaneet, että työvoiman saatavuus olisi merkittävä ongelma unionin tuottajille, väitettä ei voitu hyväksyä.
2.4 Tuottavuus
Taulukko 13
Tuottavuus
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Tuottavuus
1 461
1 453
1 391
Indeksi: 2006 = 100
100
99
95
(245)
Tässä tarkastelussa keskimääräistä tuottavuutta tarkastelujaksolla on arvioitu kokonaistyöllisyyden perusteella; tähän sisältyy koko työvoima kaikissa klusterijärjestelmän tuotantolaitoksissa. Tuottavuus laski hieman kaudella. Kuten E.2 jaksossa mainittiin, tuottavuus liittyy yritysten rakenteeseen ja niissä tuotettuihin jalkinelajeihin ja voi vaihdella suuresti maiden ja yritysten välillä. Sen vuoksi laskua ei voida pitää merkittävänä.
2.5 Kasvu
(246)
Unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä vakaana, mutta koska kulutus laski, unionin tuottajien myynti pieneni silti absoluuttisesti mitattuna.
2.6 Polkumyyntimarginaalin suuruus
(247)
Kun otetaan huomioon asianomaisista maista peräisin olevien tuontituotteiden määrä ja hinnat, nykyisen suuruusluokan polkumyyntimarginaalin vaikutusta unionin tuotannonalaan ei pidä aliarvioida.
2.7 Aiemman polkumyynnin tai tuen vaikutuksista toipuminen
(248)
Polkumyynnin vastaiset toimenpiteet Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevien jalkineiden, joiden päälliset ovat nahkaa, tuonnissa otettiin käyttöön lokakuussa 2006. Tällä kaudella unionin tuottajien tilanteessa havaittiin vain osittaista elpymistä, kuten jäljempänä selvitetään.
3. MIKROTALOUDELLISET INDIKAATTORIT
3.1 Varastot
Taulukko 14
Varastot
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
(tuhatta paria)
163
120
198
Indeksi: 2006 = 100
100
73
121
Lähde: Tarkistetut kyselyvastaukset.
(249)
Varastot pysyivät vähäisinä (noin 2 prosenttia tuotannosta). On muistettava, että tämän indikaattorin merkitystä ei pidä yliarvioida, koska tuotelajien tuotanto tapahtuu tilauksesta ja varastot tiettynä ajankohtana sisältävät tavaroita, jotka on myyty mutta joita ei ole vielä toimitettu.
3.2 Myyntihinnat
Taulukko 15
Myyntihinta
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Euroa/pari
26,6
29,5
34,6
Indeksi: 2006 = 100
100
111
130
Lähde: Tarkistetut kyselyvastaukset.
(250)
Myyntihinnat kohosivat 30 prosenttia tällä kaudella. Kohoaminen johtuu kahdesta päätekijästä: toisaalta kyse on edellä mainitusta liiketoimintamallin kehityksestä, toisaalta kustannusten kohoaminen johtuu pääasiassa raaka-aineista.
3.3 Kassavirta, kannattavuus ja investointien tuotto
Taulukko 16
Kassavirta - kannattavuus - investointien tuotto
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kassavirta (tuhatta euroa)
7 720
13 101
13 337
Indeksi: 2006 = 100
100
170
173
Voitto prosentteina nettoliikevaihdosta
1,3 %
3,4 %
3,0 %
Indeksi: 2006 = 100
100
261
231
Investointien tuotto
9,5 %
22,8 %
20,5 %
Indeksi: 2006 = 100
100
240
217
Lähde: Tarkistetut kyselyvastaukset.
(251)
Unionin tuotannonalan voitot kasvoivat vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä 1,3 prosentista 3 prosenttiin. Voiton kasvu vaikutti kassavirran ja investointien tuoton kehitykseen. Tätä kuitenkin on tarkasteltava ottaen huomioon investointien merkittävä heikkeneminen ja alhainen taso alkuperäisessä tutkimuksessa.
(252)
Jotkin osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan voitot olivat kasvaneet merkittävästi ja että voitto itse asiassa oli huomattavasti suurempi kuin 6 prosentin tavoitevoitto, joka vahvistettiin alkuperäisessä tutkimuksessa. Väitteen mukaan vahinkoa ei siis enää aiheutunut muiden vahinkoindikaattoreiden tilanteesta huolimatta.
(253)
Vaikka on totta, että kannattavuus on kohonnut, tutkimuksessa kävi ilmi, että unionin tuotannonala ei ole päässyt 6 prosentin tavoitevoittoon, joka määritettiin alkuperäisessä tutkimuksessa. Odotuksissa oli korkeampi voittotaso, etenkin kun otetaan huomioon, että suuri osa tuotannonalasta siirtyi uuteen liiketoimintamalliin. Tämä osoittaa, että tuotannonala on edelleen heikossa tilanteessa kannattavuuden kannalta. Näin ollen väite, jonka mukaan voittotaso on sellainen, että unionin tuotannonala ei enää kärsi vahingosta, on hylättävä.
3.4 Pääoman saatavuus
(254)
Tutkimuksen mukaan pk-yritykset, jotka pääasiassa muodostavat koko sektorin, eivät ole - edelleen heikon taloudellisen tilanteensa vuoksi - sellaisessa asemassa, että ne voisivat tarjota riittävät vakuudet pankeille, minkä vuoksi niillä on vaikeuksia saada uutta pääomaa.
3.5 Investoinnit
Taulukko 17
Investoinnit
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
(tuhatta euroa)
9 019
13 777
20 979
Indeksi: 2006 = 100
100
153
233
Lähde: Tarkistetut kyselyvastaukset.
(255)
Investoinnit kyllä kasvoivat tarkastelujaksolla, mutta absoluuttisesti mitattuna niiden osuus oli vain 6 prosenttia liikevaihdosta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisäksi tähän kasvuun vaikuttivat poikkeukselliset investoinnit, joita yksi otokseen valittu unionin tuottaja teki rakennuksiin. Muutoin investointien taso olisi ollut viiteajanjaksolla vakaa ja alhainen. Tätä on jälleen tarkasteltava ottaen huomioon investointien merkittävä heikkeneminen ja alhainen taso alkuperäisessä tutkimuksessa.
3.6 Palkat
Taulukko 18
Palkat
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Palkat (tuhatta euroa)
21 305
23 186
23 855
Indeksi: 2006 = 100
100
109
112
Keskimääräinen palkka henkeä kohden (euroa)
21 826
21 418
21 897
Indeksi: 2006 = 100
100
98
100
Lähde: Tarkistetut kyselyvastaukset.
(256)
Keskimääräiset palkat säilyivät samalla tasolla tarkastelujaksolla, mikä osoittaa, että tosiasialliset palkat alenivat eivätkä seuranneet normaalia palkkakehitystä. Tämä osoittaa edelleen paineen, joka kohdistui unionin tuottajiin.
4. VAHINKOA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT
(257)
Kuten edellä on esitetty, kaikilla perusasetuksessa mainituilla tekijöillä ei todettu olevan suoraa vaikutusta unionin jalkineteollisuuden tilanteeseen vahingon määrittämisen kannalta katsottuna. Etenkin koska jalkineet tuotetaan tilauksen perusteella, varastoja ei yleensä ole tai ne koostuvat valmiiksi saaduista tilauksista, joita ei vielä ole toimitettu tai laskutettu, eikä näillä varastoilla todettu olevan juurikaan vaikutusta vahingon tarkasteluun. Koska ala on edelleen suhteellisen työvoimavaltainen, tuotantokapasiteetti ei ole teknisesti rajoittunutta ja riippuu lähinnä tuottajien palkkaamien työntekijöiden määrästä.
(258)
Unionin tuotannonalan tilanteeseen suoremmin vaikuttavien makroindikaattorien tarkastelu osoitti, että unionin tuotanto ja myyntimäärä ovat laskeneet suunnilleen samaa tahtia kuin unionin kulutus tarkastelujaksolla. Unionin tuottajien myynti, markkinaosuus ja työllisyys ovat siis pysyneet vakaina. Tuottavuus on laskenut, joskin vain hieman. Vaikka yleisesti olisi voitu odottaa, että uuteen liiketoimintamalliin siirtyminen olisi mahdollistanut jäljellä olevien unionin tuottajien osalta myynnin ja tuotannon lisäämisen, on myös selvää, että tuotannonalan kokema ”vapaa pudotus” ennen toimenpiteiden käyttöönottoa on pysähtynyt toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Tämä on antanut suurelle osalle unionin tuotannonalasta mahdollisuuden vaihtaa liiketoimintamallia järkeistämällä tuotantoprosesseja siten, että on kehitetty erikoistuneita klustereita, siirrytty ylempään tuotesegmenttiin ja keskitytty tukkujakelun sijaan suoraan vähittäisjakeluun.
(259)
Myös asiaan liittyvien mikroindikaattoreiden tarkastelu tukee sitä, että unionin tuotannonala on toipunut osittain, mikä tulee esiin myyntihintojen, kassavirran, investointien ja voiton kasvussa. Tuotannonala ei ole kuitenkaan vielä päässyt normaaleihin voitto- ja investointitasoihin, ja sillä on edelleen ongelmia pääoman saamisessa ja palkkakehityksessä, mikä osoittaa, että tilanne on edelleen altis häiriöille eikä vahinko ole hävinnyt kokonaan.
(260)
Tutkimuksessa kävi yleisesti ilmi, että unionin tuotannonalalle aiheutuu edelleen merkittävää vahinkoa.
5. ASIANOMAISISTA MAISTA POLKUMYYNNILLÄ TULEVAN TUONNIN SEKÄ MUIDEN TEKIJÖIDEN VAIKUTUS
5.1 Asianomaisista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin vaikutus
(261)
Yhteenlaskettu tuontimäärä asianomaisista maista laski tarkastelujaksolla, mutta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla määrät ylittivät edelleen huomattavasti alkuperäisessä tutkimuksessa havaitut määrät. Kiinan tapauksessa taso on lähes kaksinkertainen alkuperäiseen tutkimusajanjaksoon nähden, ja vaikka tuontimäärä Vietnamista laski samalla kaudella, sen markkinaosuus on silti edelleen merkittävä, noin 10 prosenttia.
(262)
Analysoitaessa asianomaisista maista peräisin olevan tuonnin hintoja tarkastelujaksolla voidaan havaita, että kiinalaisen tuonnin hinnat ovat pysyneet vakaina ja vietnamilaisen tuonnin hinnat ovat laskeneet. Alkuperäisen tutkimuksen hintoihin nähden Kiinan hinnat ovat kohonneet noin 20 prosenttia mutta Vietnamin hinnat ovat lähellä alkuperäisen tutkimuksen hintoja. Jos ei oteta huomioon tuotevalikoiman eroja ja kaupan porrasta koskevia seikkoja, on selvää, että Kiinan keskimääräinen tuontihinta 8,6 euroa ja Vietnamin 9,51 euroa aiheuttavat edelleen suuria ongelmia unionin tuottajille, joiden keskimääräiset myyntihinnat ovat hyvinkin yli 30 euroa. Tämä on vieläkin ilmeisempää, kun tarkastellaan hinnan alittavuuden tasoja, jotka ovat kohonneet jyrkästi alkuperäiseen tutkimusajanjaksoon verrattuna. Kiinan osalta alittavuus on kohonnut 13,5 prosentista 31,9 prosenttiin ja Vietnamin osalta 15,9 prosentista 38,9 prosenttiin tällä kaudella.
5.2 Asianomaisista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin vaikutusta koskevat päätelmät
(263)
Edellä esitetyn perusteella on pääteltävä, että tuonti asianomaisista maista vaikuttaa sekä määrän että hinnan osalta edelleen kielteisesti unionin tuottajien toimintaan.
5.3 Muiden tekijöiden vaikutus
(264)
Komissio tutki perusteellisesti, voisiko muilla tiedossa olevilla tekijöillä kuin polkumyyntituonnilla olla vaikutusta unionin tuottajille aiheutuvaan vahinkoon, jotta voitaisiin varmistaa, että tällaisten tekijöiden mahdollisesti aiheuttamia vahinkoja ei katsottaisi polkumyyntituonnista johtuviksi.
5.3.1 Unionissa tuotettujen ja asianomaisista maista tuotujen jalkineiden välisen kilpailun puute
(265)
Jotkin osapuolet katsoivat edelleen, että asianomaisista maista tulevan tuonnin ja unionin tuotannonalan tuloksen välillä ei ole yhteyttä. Ne katsoivat erityisesti, että unionissa tuotettua samankaltaista tuotetta ja tarkasteltavana olevaa tuotetta ei voida korvata keskenään. Näiden osapuolten mukaan unionissa tuotettujen sekä Kiinasta ja Vietnamista tuotujen nahkajalkineiden välillä ei ole kilpailua, koska ensin mainitut kuuluvat yleensä markkinoiden keski- ja yläsegmenttiin ja jälkimmäiset pääasiassa keski- ja alasegmenttiin. Tästä pidettiin todisteena sitä, että unionin tuotannonala ei pystynyt lisäämään markkinaosuuttaan toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Muiden vahinkoindikaattoreiden yleinen parannus olisi sitä vastoin tulosta unionin tuotannonalan liiketoimintamallin muuttamisesta, jossa tuotannon vähentäminen ja siirtyminen korkeamman lisäarvon tuotantoon lievensi tämän unionin tuotannonalan osan aiemmin kärsimää vahinkoa. Toisen unionin tuottajien ryhmän kokemien vaikeuksien katsottiin aiheutuneen pikemminkin niiden mukautumiskyvyn puutteesta eikä niinkään asianomaisista maista polkumyynnillä tulleesta tuonnista.
(266)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että vaikka osa unionin tuotannonalasta on siirtynyt ylempään markkinasegmenttiin, sillä on edelleen osia alasegmentistä ja suuria osia keskisegmentistä. Kun tarkastellaan polkumyyntituontia, se kattaa alasegmentin lisäksi myös keskisegmentin ja joissakin tapauksissa jopa yläsegmentin. Toisin sanoen unionissa tuotettujen ja asianomaisista maista tuotujen nahkajalkineiden välillä on merkittävää kilpailua.
(267)
On esitetty myös väitteitä, joiden mukaan unionin tuottajien ja asianomaisten viejien välillä ei ole mitään kilpailua, koska unionin tuottajat ovat keskittyneet kapean markkinasektorin tuotteisiin eivätkä toimita täyttä valikoimaa erikoisjalkineita, kuten vaellus- ja keilailujalkineita ja ortopedisiä jalkineita. On kuitenkin huomattava, että tällaiset erikoisjalkineet muodostavat vain pienen osan tarkasteltavana olevasta tuotteesta eikä niiden vaikutus voi näin ollen olla merkittävä. Tutkimuksessa kävi ilmi, että väitteen vastaisesti tällaisia erikoisjalkineita tuotetaan unionissa, joskin vähäisiä määriä, ja ne ovat suorassa kilpailussa tuotujen erikoisjalkineiden kanssa. Kuten edellä on esitetty, monien näiden erikoisjalkineiden ja unionin tuotannonalan perinteisesti tuottamien klassisten perusjalkineiden välillä on nyt enemmän kilpailua.
(268)
Tutkimuksessa verrattiin unionin tuotantoa ja asianomaisista maista tulevaa tuontia iän ja sukupuolen mukaan ja havaittiin, että unionissa tuotetaan huomattavia määriä miesten, naisten ja lasten jalkineita. Eniten valmistetaan naisten jalkineita, joiden osuus on noin 55 prosenttia tuotannosta, ja miesten jalkineiden osuus on 35 prosenttia ja lasten 10 prosenttia. Kun tarkastellaan asianomaisista maista tuotuja jalkineita iän ja sukupuolen mukaan, nämä luvut ovat erilaiset, ja tärkeimmällä sijalla ovat lasten jalkineet, joiden osuus on noin 25 prosenttia. Näistä vaihteluista huolimatta on selvää, että unionin tuotannonala samoin kuin viejät myyvät unionin markkinoilla merkittäviä määriä näitä kaikkia kolmea tuoteluokkaa.
5.3.2 Unionin tuottajien tehokkuuden puute, rakenteelliset heikkoudet ja globalisaation vaikutus
(269)
Eräs kuluttajien etua edustava osapuoli totesi, että väitetyllä polkumyynnillä ei ole ollut mitään vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen vaan että keskeisenä syynä työpaikkojen menetyksiin ja tuotantolaitosten sulkemiseen unionissa ovat globalisaatio ja tuotannon siirtäminen halvempien kustannusten maihin eivätkä epäterveet kaupan käytännöt.
(270)
Useat muutkin osapuolet toivat esiin unionin tuotannonalan kyvyttömyyden hyödyntää toimenpiteitä ja unionin tuottajien muuttuvan liiketoimintamallin vaikutuksia; ne katsoivat tämän tukevan väitettä, jonka mukaan tuonnin ja unionin tuotannonalan tuloksen välillä ei ole yhteyttä.
(271)
Näiden väitteiden mukaan unionin tuotannonala on rakenteellisesti kyvytön kilpailemaan massatuotantomarkkinoilla, mikä suureksi osaksi johtuu tarvittavan työvoiman puutteesta ja työvoimakustannuksista. Tämän seurauksena merkittävä osa unionin tuotannonalasta on siirtynyt uuteen liiketoimintamalliin ja investoinut tuotteiden innovaatioon ja parantamiseen ja keskittynyt keski- ja alasegmentin tuotteiden sijaan keski- ja yläsegmentin tuotteisiin ja luksustuotteisiin. Näiden yritysten, jotka ovat keskittyneet kapean markkinasektorin tuotteisiin, joilla on suurempi lisäarvo, tulostaso on myös hyvä. Sitä vastoin yritysten, jotka eivät ole onnistuneet vastaamaan globalisaation haasteisiin, tulokset ovat edelleen heikkoja. Näiden väitteiden mukaan unionin tuottajien tilannetta olisi siis pidettävä niiden liiketoimintastrategian seurauksena, eikä se liity asianomaisista maista tulevaan tuontiin.
(272)
Kuten edellä E.2 ja G.4 jaksossa on osoitettu, tutkimuksen mukaan unionin tuotannonala on tosiaan heterogeeninen. Osa tuotannonalasta tuottaa markkinoiden keski- ja alasegmenttiin kuuluvia jalkineita, jotka eivät ole merkkituotteita ja joita myydään tukkumyyjien kautta eikä suoraan vähittäismyyjille. Tämä ei kuitenkaan tarkoita, että yritykset olisivat tehottomia. Tutkimuksesta kävi selvästi ilmi, että kilpailuasemasta riippumatta näiden yritysten vaikea tilanne on pääasiassa aiheutunut polkumyynnillä tulevasta tuonnista. Tämän seurauksena niiden taloudellinen tilanne on äärimmäisen vaikea ja niiden asema on heikentynyt jyrkästi tarkastelujaksolla. Monet näistä yrityksistä pyrkivät suuntaamaan tuotantoaan markkinoiden keski- ja yläsegmenttiin ja muuttamaan jakelukanaviaan, mutta polkumyyntituonnin aiheuttama paine tekee tästä kehityksestä äärimmäisen vaikeaa.
(273)
Huomattavista parannuksista ja liiketoimintamallin mukauttamisesta huolimatta yritykset, jotka ovat hioneet liiketoimintamalliaan, eivät pääse tavoitteen mukaiseen 6 prosentin voittoon, joka vahvistettiin alkuperäisessä tutkimuksessa. Tämä osoittaa, että myös tähän ryhmään vaikuttaa yleinen laskeva paine, joka kohdistuu kaikkiin segmentteihin polkumyyntituonnin seurauksena. Sen vuoksi on todennäköistä, että ryhmä olisi kyennyt elpymään täysin, ellei siihen olisi kohdistunut hintoja alentavaa painetta, joka johtui jatkuvasta (ja jopa lisääntyvästä) nahkajalkineiden polkumyyntituonnista.
(274)
Nekin yritykset, jotka ovat siirtyneet uuteen liiketoimintamalliin, kärsivät edelleen vahingollisen polkumyynnin vaikutuksista siitä huolimatta, että ne ovat erittäin tehokkaita resurssien ja erikoisosaamisen yhdistämisessä, mikä vaikuttaisi osoittavan, että tuotannonalan tehokkuuden puute ja rakenteelliset ongelmat eivät poista polkumyynnin ja aiheutuneen vahingon välistä yhteyttä.
5.3.3 Kolmansista maista peräisin olevan tuonnin vaikutus
(275)
Useat osapuolet ovat tuoneet esiin, että kolmansien maiden kasvava jalkineteollisuus on lisännyt merkittävästi vientiä unioniin. Tältä osin on väitetty, että kolmansista maista tulevalla tuonnilla oli huomattava vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla, ja se olisi yhtä tärkeässä asemassa, kun analysoidaan vahingon jatkumista tai toistumista, jos toimenpiteet lakkautetaan. Näiden osapuolten mukaan toimenpiteiden lakkauttaminen vaikuttaisi asianomaisista maista ja muista maista tulevan tuonnin tasapainoon, koska nämä hankintalähteet ovat korvattavissa toisillaan. Toimenpiteiden lakkauttamisella ei näin ollen olisi mitään vaikutusta unionin tuotannonalaan.
(276)
Tutkimuksessa kävi ilmi, että kolmansista maista, kuten Intiasta ja Indonesiasta, alhaisin hinnoin tuleva tuonti on laajaa ja kasvamassa. Jalkinesektori on suurelta osin organisoitu kansainvälisiin ryhmiin, joilla on eri tuotantokeskuksia eri maissa. Tämä antaa mahdollisuuden tiettyyn joustavuuteen tuotannon siirtämisen osalta, kun muihin maihin on perustettu tuotantokeskuksia. Tutkimuksen mukaan tuotantokeskus voidaan perustaa uuteen maahan vuodessa tai kahdessa.
(277)
Markkinaosuuksien osalta muut viejämaat, erityisesti Intia ja Indonesia, voivat vallata Kiinan ja Vietnamin menettämät markkinaosuudet. Näiden maiden hintojen vaikutus ei kuitenkaan ole verrattavissa Kiinasta ja Vietnamista tulevan tuonnin hintojen vaikutuksiin. Jos ei oteta huomioon eroja tuotevalikoimassa, Intian kohdalla hintaerot ovat erityisen suuret; sen keskimääräinen vientihinta on 25,8 prosenttia korkeampi kuin Vietnamista tuotujen ja 40,3 prosenttia korkeampi kuin Kiinasta tuotujen jalkineiden keskimääräinen vientihinta. Tämän vuoksi sen vaikutus unionin tuotannonalaan on huomattavasti vähäisempi. Indonesiasta tuotujen jalkineiden keskimääräinen vientihinta on 13,2 prosenttia korkeampi kuin Kiinasta tuotujen ja suunnilleen vastaava kuin Vietnamista tuotujen jalkineiden keskimääräinen vientihinta. Indonesialaisen tuonnin määrä kuitenkin tarkoittaa sitä, että sen suhteellinen vaikutus on vähäinen. Edellä esitetyn perusteella muista Aasian maista tulevan tuonnin suhteelliset määrät ja korkeammat hinnat eivät anna aihetta päätellä, että niiden vaikutus olisi riittävä poistamaan yhteyttä unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon ja Kiinasta ja Vietnamista polkumyyntihinnoin tulleen suuren tuontimäärän väliltä.
5.3.4 Kulutuksen ja kuluttajatottumusten muutosten sekä unionin vähittäismyyntirakenteen muutosten vaikutus
(278)
On myös väitetty, että unionin tuotannonalan heikkoa tulosta ei pitäisi yhdistää asianomaisista maista tulevaan tuontiin vaan kulutuksen laskuun unionissa. Kulutuksen lasku on väitteen mukaan yhteydessä muotisuuntauksiin, joissa on siirrytty ”virallisemmista” jalkineista vapaa-ajan jalkineisiin. Tämän seurauksena kuluttajat ovat ryhtyneet suosimaan alemman hintaluokan segmenttiä, jolle on tyypillistä tuonti kolmansista maista.
(279)
Tutkimuksessa kävi tältä osin ilmi, että tarkasteltavana olevan tuotteen kulutus on laskenut. Jos nahkajalkineet voitaisiin täysin korvata muista materiaaleista valmistetuilla jalkineilla, tämä lasku olisi kuitenkin ollut huomattavasti jyrkempi. Kulutuksen lasku ja kuluttajien mieltymysten muuttuminen eivät näin ollen vaikuttaisi olevan sellainen tekijä, joka poistaisi syy-yhteyden.
(280)
Tutkimuksessa kävi myös ilmi, että jalkineiden vähittäismyynti on hajautunut perinteisistä kenkäkaupoista lukuisiin uusiin myyntipaikkoihin, kuten tavarataloihin, vaatekauppoihin sekä super- ja hypermarketteihin, joiden osuus myynnistä on huomattava, mahdollisesti yli 40 prosenttia.
(281)
On myös väitetty, että tämä voimakas kilpailutilanne aiheuttaa hintoja alentavaa painetta ja että tällä on unionin tuotannonalaan suurempi vaikutus kuin polkumyyntituonnilla. Vaikka vähittäismyyntisektorin aiheuttamaa painetta ei voidakaan sulkea pois mahdollisena unionin tuotannonalaan vaikuttavana tekijänä, on kuitenkin muistettava, että myös tämä rakenne on riippuvainen sellaisista tavarantoimittajista, jotka voivat toimittaa halvoin hinnoin. Polkumyynnillä tuotujen tuotteiden suuri määrä on todennäköisimmin keskeinen tekijä hintapaineen kehittymisessä ja säilymisessä. Lisäksi se, että unionin tuottajat ovat onnistuneet korottamaan hintoja, vaikuttaisi myös osoittavan, että vähittäismyyntirakenteen muutosten vaikutus ei ole sellainen, että se poistaisi vahingon ja polkumyyntituonnin välisen yhteyden.
5.3.5 Unionin tuottajien vientituloksen vaikutus
(282)
Yhdeksi syyksi unionin tuotannonalalle aiheutuneeseen vahinkoon esitettiin unionin tuotannonalan heikkoa vientitulosta, joka liittyy euron vahvuuteen dollariin nähden, ja tämän vuoksi se olisi erotettava asianomaisista maista tulevan tuonnin vaikutuksista.
(283)
Tarkasteltaessa kotimarkkinahintoja ja vientihintoja vaikuttaisi kuitenkin pikemminkin siltä, että unionin tuottajien vientihinnat ovat kohonneet noin 12 prosenttia tarkastelujaksolla ja että nämä hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat noin 20 prosenttia kotimarkkinahintoja korkeammat. Vientimäärät ovat pysyneet vakaina, ja viennin osuus tuotannosta on noin 25 prosenttia. Kun otetaan huomioon, että tutkimuksen mukaan unionin tuottajien vientitulos on heikentynyt vain hieman, ei voida hyväksyä väitettä, jonka mukaan vientitulos olisi unionille aiheutuneen vahingon syy.
5.4 Muiden tekijöiden vaikutusta koskevat päätelmät
(284)
Kuten edellä on esitetty, useat osapuolet ovat väittäneet, että muut tekijät kuin polkumyyntituonti ovat olleet unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon tärkeimpänä syynä.
(285)
Nämä tekijät on kartoitettu ja niitä on analysoitu perusteellisesti. Tosiseikat kuitenkin osoittavat, että mikään muista tiedossa olevista tekijöistä - erikseen eikä yhdessä - ei ole sellainen, että se poistaisi polkumyyntituonnin ja unionin tuottajille väitetysti aiheutuneen vahingon välisen syy-yhteyden.
H. VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS
1. ARVIOIDUT MÄÄRÄLLISET VAIKUTUKSET JA HINTAVAIKUTUKSET UNIONIN TUOTANNONALAN TILANTEESEEN, JOS TOIMENPITEET KUMOTAAN
(286)
Tarkastelun kohteena olevista maista tulevaa tuontia arvioitiin perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti sen määrittämiseksi, oliko vahingon jatkuminen todennäköistä.
(287)
Voimassa olevien toimenpiteiden päättymisen todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalaan tarkasteltaessa otettiin huomioon seuraavat tekijät yhdessä edellä esitettyjen seikkojen kanssa polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyden osalta.
1.1 Kiina
(288)
Kuten 261 ja 262 kappaleessa todettiin, Kiinasta on edelleen tuotu suuria määriä polkumyyntihinnoin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(289)
Kiinan kotimarkkinoiden kapasiteetin ja kehityksen analyysissä kävi myös ilmi, että nämä jo nyt suuret vientimäärät jatkuisivat, jos toimenpiteet lakkautetaan. Siinäkin tapauksessa, että tuonti vähenisi jopa 30 prosenttia markkinoiden laskusuhdanteen seurauksena, kuten väitettiin, määrät olisivat edelleen hyvin suuret.
(290)
Pääteltiin myös, että Kiinan kotimarkkinoihin ja kolmansien maiden markkinoihin verrattuna unionin markkinat olisivat korkean hintatasonsa vuoksi edelleen houkuttelevat kiinalaisen viennin kannalta, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Vaikka tiettyä vientihintojen nousua saattaisikin tapahtua, katsottiin kuitenkin, että vienti tapahtuisi edelleen polkumyynnillä.
(291)
Polkumyynnin ja hinnan alittavuuden suuruus osoittaa, että unioniin suuntautuva vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin, jotka olisivat merkittävästi alle unionin tuottajien hintojen ja kustannusten.
(292)
Tällaisten määrien ja hintojen yhteisvaikutus olisi sellainen, että se voisi pahentaa unionin tuottajien jo nyt heikkoa tilannetta.
1.2 Vietnam
(293)
Myös Vietnamin osalta vahvistettiin polkumyynnin jatkuminen suurina määrinä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(294)
Lisäksi pääteltiin, että unioni on edelleen vietnamilaisten viejien tärkein markkina-alue ja että tilanne pysyisi samana, jos toimenpiteet lakkautetaan.
(295)
Kun otetaan huomioon merkittävä käyttämätön kapasiteetti sekä unionin hintataso verrattuna Vietnamin kotimarkkinoihin ja muihin vientimarkkinoihin, on todennäköistä, että tuotteiden tuonti polkumyynnillä kasvaa vielä, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Siinäkin tapauksessa, että tuonti vähenisi talouden taantuman vuoksi, kuten väitettiin Kiinan osalta, tuontimäärät olisivat edelleen merkittävät.
(296)
Kuten Kiinankin tapauksessa, polkumyynnin ja hinnan alittavuuden suuruus osoittaa, että unioniin suuntautuva vienti tapahtuisi polkumyyntihinnoin, jotka olisivat merkittävästi alle unionin tuottajien hintojen ja kustannusten. Tällaisten määrien ja hintojen yhteisvaikutus olisi sellainen, että se voisi pahentaa unionin tuottajien jo nyt heikkoa tilannetta.
2. OSAPUOLTEN ESITTÄMÄT VÄITTEET
(297)
Useat osapuolet ovat esittäneet väitteitä, joiden mukaan muut tekijät kuin polkumyyntituonti asianomaisista maista asettavat kyseenalaiseksi polkumyyntituonnin vaikutuksen unionin tuotannonalan tilanteeseen jatkossa.
(298)
Esiin tuotuja seikkoja on jo suurelta osin käsitelty vahinkoa koskevassa G.5 jaksossa, minkä vuoksi niitä ei tarvitse toistaa tässä jaksossa. Jotkin väitteistä kuitenkin liittyvät tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisiin tapahtumiin, minkä vuoksi niiden todennäköistä tulevaa vaikutusta on analysoitu.
2.1 Markkinoiden laskusuhdanteen todennäköinen vaikutus
(299)
Useat osapuolet esittivät, että talouden taantuman vaikutukset olisi erotettava väitetyistä tuonnin vaikutuksista, koska taantumaa on pidettävä vahingollisen polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden kannalta ulkoisena tekijänä. Näiden osapuolten mukaan taantuma vaikuttaa unionin tuotannonalaan, koska tällaisissa olosuhteissa kuluttajat yleensä siirtyvät heikompilaatuisiin ja halvempiin tuotteisiin ostovoiman heikentymisen vuoksi.
(300)
Markkinoiden laskusuhdanne johtaa mitä todennäköisimmin tarkasteltavana olevan tuotteen kulutuksen vielä suurempaan laskuun. Nahkajalkineilla on edelleen vahva markkina-asema, mutta myynti todennäköisesti laskee huomattavasti eli enemmän kuin 7 prosenttia, joka jo havaittiin taantumaa edeltävällä kaudella.
(301)
On todennäköistä, että taloudellisten rajoitteiden vuoksi kuluttajat ja vähittäismyyjät ovat tarkempia hinnoista, ja kuluttajien ostovoiman heikkeneminen voi asettaa rajan hinnoille vähittäismyyntitasolla. Tämä voi puolestaan aiheuttaa siirtymisen eri segmentille (kuluttajat siirtyvät ylä-/keskisegmentiltä keskisegmentille ja keskisegmentiltä keski-/alasegmentille) ja lisätä jalkineiden korjauttamista. Nahkajalkineiden sekä tekstiilistä ja synteettisistä materiaaleista valmistettujen edullisempien tuotteiden välinen kilpailu todennäköisesti lisääntyy tällaisissa olosuhteissa.
(302)
Lyhyesti sanottuna ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että markkinoiden laskusuhdanne pahentaisi unionin tuotannonalan tilannetta, kun otetaan huomioon siihen liittyvät kulutus- ja hintavaikutukset. Samaan aikaan on kuitenkin myös mahdollista, että talouden taantuma lisää polkumyyntituonnin vaikutusta entisestään. Syynä tähän on, että taantuma todennäköisesti aiheuttaa hintapainetta kaikille toimijoille, myös asianomaisten maiden viejille, jotka voivat alentaa jo ennestään polkumyyntitasolla olevia hintojaan. Alhaisemmat hinnat aiheuttavat painetta myös markkinoiden keski- ja yläsegmentillä, ja vaarana on, että unionin tuottajien on palattava toimimaan keski- ja alasegmentille. Tämä puolestaan johtaisi entistä pahempaan tuotekilpailuun unionin tuotannon ja polkumyyntituonnin välillä.
2.2 Kulutustottumusten muutosten todennäköinen vaikutus
(303)
Useat osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan tuloksen mahdollista tulevaa heikkenemistä ei pitäisi yhdistää asianomaisista maista tulevaan tuontiin vaan kulutuksen laskuun unionissa. Kulutuksen lasku on väitteen mukaan yhteydessä muotisuuntauksiin, joissa on siirrytty ”virallisemmista” jalkineista vapaa-ajan jalkineisiin, mutta myös markkinoiden laskusuhdanteeseen. Tämän seurauksena kuluttajat ryhtyisivät suosimaan alemman hintaluokan segmenttiä, jolle on tyypillistä tuonti kolmansista maista.
(304)
Kokonaiskulutuksen lasku kaiken todennäköisyyden mukaan heikentäisi unionin tuottajien tilannetta. Voidaan kuitenkin myös odottaa, että kuluttajien ostovoiman heikkeneminen tekee markkinoista vähemmän alttiita lyhytaikaisille muotisuuntauksille, minkä seurauksena klassisen perusjalkineen, jonka tuotannossa unionin tuotannonala on vahvimmillaan, suosio elpyy. Näin ollen ei voida päätellä, että kulutuksen supistuminen kohdistuisi voimakkaammin unionissa tuotettuihin kenkiin kuin tuotuihin kenkiin. Kulutuksen laskeminen vaikuttaa todennäköisesti unionin tuottajiin, mutta asianomaisista maista polkumyynnillä tulevan laajamittaisen tuonnin vaikutus on siltikin erittäin merkittävä vahingon aiheuttaja, jos toimenpiteiden annetaan raueta.
2.3 Vientituloksen heikkenemisen todennäköinen vaikutus
(305)
Jotkin osapuolet myös väittivät, että talouden taantuma iskee erityisen voimakkaasti unionin tuotannon vientipuoleen.
(306)
Voidaan olettaa, että kaikkialla maailmassa vaikuttava talouden taantuma vaikuttaa myös unionin vientiin. Vaikka vientitoiminnan väheneminen varmaankin vaikuttaisi negatiivisesti alan yleiseen kehitykseen, on kuitenkin muistettava, että kolme neljäsosaa unionin tuottajien toiminnasta suuntautuu unionin kotimarkkinoille. Tämä huomioon ottaen ei voida päätellä, että pelkkä taantuman vaikutus vientitulokseen poistaisi syy-yhteyden polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin ja unionin tuottajille aiheutuneen vahingon väliltä.
2.4 Unionin tuottajien rakenteellisten ongelmien ja tehokkuuden puutteen todennäköinen vaikutus
(307)
Esitettiin myös väitteitä, joiden mukaan unionin tuottajilla on ollut ongelmia hyödyntää aiempia toimenpiteitä, koska ongelmien syyt liittyvät tuotannonalan rakenteellisiin ongelmiin ja tehokkuuden puutteeseen eivätkä väitettyyn polkumyyntiin Kiinasta ja Vietnamista. Näiden väitteiden mukaan talouden taantuma syventää alan rakenteellisia ongelmia ja heikentää aiheutuneen vahingon ja polkumyynnin välistä yhteyttä entisestään.
(308)
Ensinnäkin on muistettava, että tutkimuksen mukaan unionin tuottajille - niiden kilpailuasemasta riippumatta - on aiheutunut merkittävää vahinkoa polkumyynnillä tapahtuneesta tuonnista. Kuten edellä on esitetty, vaikka unionin tuotannonala on edelleen vaikeassa tilanteessa, se on osoittanut ainakin osittaista elpymistä tarkastelujaksolla ja pystynyt säilyttämään vakaan markkinaosuuden. Lisäksi suuri osa sektorista on uudistanut tai uudistamassa liiketoimintamalliaan i) ryhmittelemällä resurssit klustereihin, joissa hyödynnetään parhaiten erikoisosaamista ja mittakaavaetuja, ii) myymällä suoraan vähittäismyyjille ja iii) tuottamalla jalkineita markkinoiden keski- ja yläsegmentillä. On erittäin epätodennäköistä, että tuotannonala olisi voinut suoriutua tästä, jos toimenpiteet eivät olisi olleet voimassa, ja ne yritykset, jotka ovat nyt muuttamassa liiketoimintamalliaan, eivät mitä todennäköisimmin kykene saattamaan sitä päätökseen.
(309)
Voidaan kuitenkin myös odottaa, että markkinoiden laskusuunta lisää painetta ja mahdollisesti pysäyttää niiden yritysten prosessin, jotka eivät ole vielä pystyneet suuntaamaan toimintaansa uudelleen liiketoimintamalliaan muuttamalla. Vaarana on, että näiden yritysten tilanne heikkenee entisestään, ja monet tähän ryhmään kuuluvista yrityksistä saattavat joutua lopettamaan toimintansa, kun kilpailu kiristyy. Myöskään ne yritykset, jotka ovat omaksuneet edistyneemmän liiketoimintamallin, eivät todennäköisesti säästy markkinoiden laskusuuntauksen vaikutuksilta, koska hintoihin ylä- ja keskisegmentillä, johon ne ovat erikoistuneet, kohdistuu myös todennäköisesti laskupainetta.
(310)
Tarkastelujakson tilanteen arvioinnin perusteella on kuitenkin vaikea väittää, että talouden taantuma yksin poistaisi syy-yhteyden polkumyynnillä tapahtuvaan tuontiin. Kuten 302 kappaleessa esitettiin, halvoin polkumyyntihinnoin tulevan tuonnin hintoja alentava paine saa päinvastoin todennäköisesti aikaan dominovaikutuksen, joka pakottaa entistä suuremman osan unionin tuotannosta samalle markkinasegmentille kuin polkumyyntituonti, joten polkumyyntituonnin paine unionin tuottajia kohtaan kasvaa. Näissä olosuhteissa unionin tuottajat olisivat aiempaa riippuvaisempia toimenpiteiden voimassaolosta jatkossa.
2.5 Kolmansista maista tulevan tuonnin todennäköiset vaikutukset
(311)
Tarkasteltiin myös sitä, olisiko kolmansista maista tulevalla tuonnilla todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. Tähän liittyen on todettu, että kolmansien maiden vienti unioniin on jatkuvasti kasvanut, ja tämä yhdistettynä kustannusten kohoamiseen Kiinassa ja Vietnamissa sekä talouden taantumaan on unionin tärkeimpiä huolenaiheita tulevaisuudessa.
(312)
Kun otetaan huomioon asianomaisista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin ja kolmansista maista tulevan tuonnin hintaero, on kuitenkin melko todennäköistä, että kiinalainen ja vietnamilainen vienti voittavat jälleen hintakilpailun kolmansista maista tulevaan tuontiin nähden. Tämä tarkoittaisi tällaisen tuonnin suhteellista vähenemistä jatkossa. Kuten C.3 ja C.4 jaksossa esitettiin, ei ole mitään merkkejä siitä, että kiinalaiset ja vietnamilaiset viejät todennäköisesti poistuisivat unionin markkinoilta. Suuri käytettävissä oleva kapasiteetti päinvastoin antaisi ymmärtää, että niillä on kannustin pysyä markkinoilla mahdollisimman pitkään.
(313)
Kolmansista maista tulevalla tuonnilla olisi edellä esitetyn perusteella varsin todennäköisesti vähemmän vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.
2.6 Vaihtokurssien muutosten todennäköinen vaikutus
(314)
On myös väitetty, että unionin tuottajille aiheutuva vahinko todennäköisesti pienenee Yhdysvaltojen dollarin ja euron suhteen tuloksena. Valuuttavaihtelut työntäisivät ylöspäin polkumyyntituonnin hintoja, jotka ilmoitetaan euroina, joten polkumyyntituonnin ja unionin tuottajien hintojen ero kapenee.
(315)
On huomattava, että tutkimuksessa on määritettävä, onko polkumyyntituonti (hinnoiltaan ja määriltään) aiheuttanut (tai aiheuttaako se todennäköisesti) merkittävää vahinkoa unionin tuotannonalalle vai onko tällainen vahinko (tai sen todennäköisyys) johtunut muista tekijöistä. Perusasetuksen 3 artiklan 6 kohdan mukaan on osoitettava, että polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintataso aiheuttaa (tai todennäköisesti aiheuttaa) vahinkoa. Siinä viitataan sen vuoksi pelkästään hintatasojen väliseen eroon eikä vaadita analysoimaan hintatasoihin vaikuttavia tekijöitä.
(316)
Polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin todennäköistä vaikutusta unionin tuotannonalan hintoihin tarkastellaan lähinnä toteamalla hinnan alittavuus, hintojen aleneminen ja hinnankorotusten estyminen. Tässä tarkoituksessa verrataan polkumyynnillä tapahtuneen viennin hintoja ja unionin tuotannonalan myyntihintoja, ja vahinkoa koskevissa laskelmissa käytettävät vientihinnat on toisinaan muutettava toiseksi valuutaksi vertailukelpoisuuden varmistamiseksi. Valuuttakurssien käytöllä siis ainoastaan varmistetaan, että hintojen välinen ero määritetään vertailukelpoisella tavalla. Tämän perusteella on ilmeistä, että valuuttakurssi ei periaatteessa voi olla vahingon aiheuttava muu tekijä.
(317)
Edellä esitettyä vahvistaa myös perusasetuksen 3 artiklan 7 kohdan sanamuoto, jossa viitataan muihin tiedossa oleviin tekijöihin polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin lisäksi. Kyseisessä artiklassa olevassa tiedossa olevien tekijöiden luettelossa ei viitata tekijöihin, jotka vaikuttavat polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin hintatasoon.
(318)
Siinäkin tapauksessa, että tämä tekijä otettaisiin huomioon, markkinoiden laskusuhdanteesta kuluttajahintoihin todennäköisesti aiheutuvan paineen vuoksi on epätodennäköistä, että asianomaisista maista ostavat tuojat pystyisivät nostamaan vähittäismyyntihintoja dollarin kurssin ansiosta. Lisäksi vaihtokursseja on erittäin vaikea ennustaa, ja tutkimusajanjakson jälkeen dollari on heikentynyt euroon nähden, minkä vuoksi on mahdotonta päätellä, että kurssivaihteluilla olisi kohottava vaikutus asianomaisista maista polkumyynnillä tulevan tuonnin hintoihin.
(319)
Edellä esitetyn perusteella ei voida päätellä, että valuuttakurssien kehitys voisi olla vahinkoa aiheuttava tekijä.
3. MUIDEN TEKIJÖIDEN TODENNÄKÖISTÄ VAIKUTUSTA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT
(320)
Kuten edellä on esitetty, ei voida täysin sulkea pois mahdollisuutta, että muilla tekijöillä, kuten talouden taantumalla, olisi vaikutusta unionin tuottajien taloudelliseen tilanteeseen, mutta tutkimuksessa ei ole käynyt ilmi, että ne itsessään poistaisivat polkumyyntituonnin ja unionin tuotannonalalle aiheutuvan jatkuvan vahingon välisen syy-yhteyden.
I. VAHINGON JATKUMISTA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT
(321)
Kuten G.4 jaksossa todettiin, tutkimuksessa on osoitettu, että unionin tuotannonalan vahingollinen tilanne on jatkunut tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Vahingon jatkuminen on perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaan itsessään vahva osoitus siitä, että vahinko todennäköisesti jatkuu myös tulevaisuudessa, mikä viittaisi siihen, että toimenpiteet olisi säilytettävä voimassa.
(322)
Tuontia koskevat päätelmät osoittavat, että halvoin polkumyyntihinnoin tuleva tuonti todennäköisesti jatkuu suurina määrinä ja että hintapaine (eikä vähiten talouden taantuman yhteydessä) todennäköisesti tehostaa kilpailua polkumyyntituonnin ja unionin tuottamien nahkajalkineiden välillä. Tutkimuksen mukaan tiedossa ei ollut myöskään muita tekijöitä, jotka poistaisivat polkumyyntituonnin ja unionin tuottajille aiheutuneen vahingon välisen vahvan yhteyden.
(323)
Tutkimuksen havaintojen analysoinnista selviää, että toimenpiteiden poistamisen seurauksena tuonti sekä Kiinasta että Vietnamista todennäköisesti jatkuisi laajamittaisena ja jopa kasvaisi hinnoilla, jotka alittaisivat unionin tuotannonalan hinnat entistä enemmän. Markkinoiden laskusuuntaus mitä todennäköisimmin vielä pahentaisi tätä kehitystä. Näin ollen polkumyyntituonnilla olisi todennäköisesti merkittäviä heikentäviä vaikutuksia unionin tuotannonalan tilanteeseen. Tällöin unionin tuotannonalan olisi joko myös laskettava hintoja voidakseen säilyttää markkinaosuutensa tai pidettävä myyntihinnat nykytasolla ja menetettävä asiakkaita ja myyntiä. Ensin mainitussa tapauksessa unionin tuotannonalan täytyisi toimia tappiollisesti, ja jälkimmäisessä tapauksessa myynnin menetys johtaisi myöhemmin kustannusten nousuun ja tappioihin.
(324)
Lisäksi unionin tuotannonala on kärsinyt polkumyyntituonnin vaikutuksista monia vuosia, ja sen taloudellinen tilanne on tällä hetkellä heikko. Tutkimuksen mukaan kuitenkin suuri osa unionin tuottajista on myös onnistunut uudistamaan liiketoimintamalliaan ja keskittynyt korkeampaan lisäarvoon ja markkinoiden keski- ja yläsegmenttiin sekä järkeistänyt jakelukanaviaan. Tämä ryhmä on lisäksi asteittain ottamassa hoitaakseen niiden yritysten toimintaa, jotka eivät ole vielä pystyneet mukautumaan ja ottamaan käyttöön uusia liiketoimintamalleja, ja tämän muutoksen loppuun saattamiseksi koko tuotannonalalla tarvitaan pidempää sopeutumiskautta.
(325)
Jos toimenpiteet lakkautetaan tässä herkässä vaiheessa, unionin tuottajien tilanne pahenee ja uuteen liiketoimintamalliin siirtyminen todennäköisesti pysähtyy, ja näin tuotannonalan suuren osan olemassaolo vaarantuu.
(326)
Tutkimuksen mukaan onkin selvästi todennäköistä, että unionin tuotannonalalle aiheutuu Kiinasta ja Vietnamista tulevan tuonnin johdosta edelleen vahinkoa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä, kunnes sopeutumisprosessi on saatu päätökseen.
J. PÄÄTELMISTÄ ILMOITTAMISEN JÄLKEEN OSAPUOLILTA SAATUJA HUOMAUTUKSIA
(327)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen saatiin useita huomautuksia. Mitkään näistä eivät kuitenkaan olleet sellaisia, että päätelmiä olisi täytynyt muuttaa. Seuraavassa esitellään esiin tuotuja keskeisiä väitteitä.
1. MUOTOON, MENETTELYYN JA PUOLUSTAUTUMISOIKEUTEEN LIITTYVIÄ HUOMAUTUKSIA
1.1 Valituksen tekijöiden nimien luottamuksellisuus
(328)
Useat osapuolet toivat jälleen esiin valituksen tekijälle myönnetyn luottamuksellisen kohtelun ja väittivät, ettei tapauskansio sisällä mitään sen väitteen tueksi, jonka mukaan heidän identiteettinsä paljastaminen vaikuttaisi negatiivisesti valituksen tekijän tilanteeseen. Yksi osapuoli lisäsi, että WTO:n käytännön mukaan paljastamisen estäminen edellyttää, että kaikkien asiakirjojen osalta esitetään hyvä syy riippumatta siitä, pidetäänkö niitä luonteeltaan luottamuksellisina vai ei. Osapuolen mukaan tässä tapauksessa ei ole osoitettu tällaista hyvää syytä.
(329)
Sama osapuoli myös väitti, että jos luottamuksellisuus joka tapauksessa myönnetään, tämän pitäisi tarkoittaa sitä, että ainakin otoksen yksikköhintaa ja kannattavuutta koskevat täydelliset tiedot voidaan paljastaa.
(330)
Kuten 40-42 kappaleessa todettiin, valituksen tekijän ja otokseen valittujen tuottajien identiteettien luottamuksellisuutta koskeva päätös tehtiin asianmukaisesti perustellusta pyynnöstä perusasetuksen 19 artiklan mukaisesti. Sen vuoksi ei ole oikein väittää, että valituksen tekijä ei osoittanut perusteltua syytä. Väitteestä, jonka mukaan yksikköhintaa ja kannattavuutta koskevat tiedot olisi paljastettava täydellisinä, voidaan todeta, että julkisesti saatavien tietojen yhteydessä nämä voisivat epäsuorasti paljastaa valituksen tekijän identiteetin. Lisäksi otokseen valittujen yritysten ryhmässä tällainen paljastaminen vaikuttaisi muiden sellaisten otokseen valittujen yritysten kaupallisiin etuihin, jotka ovat markkinoilla kilpailijoita.
(331)
Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että saadut huomautukset eivät ole sellaisia, että ne muuttaisivat päätöstä, jonka mukaan pyyntöä tukevien unionin tuottajien identiteettiä kohdellaan luottamuksellisena tietona.
1.2 Unionin tuotannonalan määritelmä ja edustavuus
(332)
Useat osapuolet väittivät, että komissio on soveltanut unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmää virheellisesti.
(333)
Kaksi osapuolta väitti, että vahingon arvioinnin on perustuttava valituksen tekijää ja valitusta tukevia yrityksiä koskeviin tietoihin eikä koko unionin tuotantoa koskeviin tietoihin. Näiden osapuolten mukaan käytetyt makroindikaattorit eivät tästä syystä olleet edustavia.
(334)
Ne katsoivat myös, että komissio ei ollut sulkenut otoksesta pois yritystä, jonka tuotanto oli lakannut unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Joidenkin osapuolten mukaan tämän yrityksen sisällyttäminen oli vääristänyt mikroindikaattorit samoin kun hinnan ja viitehinnan alittavuutta koskevat analyysit. Eräs osapuoli, joka ei vastustanut tämän yrityksen sisällyttämistä otokseen, sitä vastoin katsoi, että tätä yritystä koskevat kaikki tiedot eikä vain sen toimintaa unionissa koskevat tiedot olisi otettava huomioon vahinkoanalyysissä.
(335)
Samat osapuolet väittivät, että komissio ei ollut onnistunut sulkemaan unionin tuotannonalan määritelmästä yrityksiä, jotka toivat jopa 25 prosenttia kokonaistuotannostaan kolmansista maista. Näiden osapuolten mukaan tämä muutti menetelmää verrattuna alkuperäisen tutkimuksen mukaisten väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönotosta annetun asetuksen johdanto-osan 231 kappaleeseen, jonka mukaan yritykset, jotka olivat siirtäneet tuotantonsa unionin ulkopuolelle, oli jätetty pois määritelmästä. Lisäksi väitettiin, että komission yleinen käytäntö perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan soveltamisessa edellyttäisi, että kokonaistuotannosta noin 25 prosenttia tuovat yritykset jätetään ulkopuolelle. Tähän liittyen yksi osapuoli väitti myös, että komissio oli virheellisesti päätellyt, että mikään CEC:n jäsenistä ei ollut ulkoistanut tuotantoaan, vaikka tutkimuksen aikana oli toimitettu vastakkaista osoittavaa tietoa.
(336)
Useat osapuolet myös totesivat, että lopulliset päätelmät sisältävä asiakirja oli epäjohdonmukainen, koska sen 3 kappaleessa todettiin, että valitusta tuki 35 prosenttia mutta 193 kappaleen mukaan osuus oli 25 prosenttia.
(337)
Kuten 193-200 kappaleessa todettiin, unionin tuotannonala määriteltiin perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. Koko unionin tuotannon tilanteen arviointi on perusasetuksen mukainen. Näin ollen väite, jonka mukaan vahingon arviointi perustui unionin tuotannonalan virheelliseen määritelmään, on hylättävä.
(338)
Sen väitteen osalta, jonka mukaan yksi otokseen valittu yritys olisi pitänyt sulkea pois otoksesta, on muistutettava, että 23 ja 196 kappaleessa esitetään syyt sille, miksi yritys olisi pidettävä otoksessa. Lisäksi mahdollisella poissulkemisella ei olisi mitään vaikutusta otoksen edustavuuteen tai vahinkotilanteeseen, hintojen alittavuus mukaan luettuna. Tämä johtuu siitä, että yrityksen painoarvo otoksessa oli erittäin vähäinen. Sen vuoksi sillä, jätetäänkö yritys virallisesti otoksen ulkopuolelle vai ei, ei ole käytännön vaikutuksia analyysin tulokseen.
(339)
Kuten 195 kappaleessa todettiin, unionin tuotanto perustui vain yrityksiin, jotka kuuluvat 4 artiklan (myös 4 artiklan 1 kohdan) määritelmän piiriin. Saatujen tietojen perusteella ei otettu huomioon oikeushenkilöitä, jotka olivat siirtäneet tuotantonsa unionin ulkopuolelle ja jotka olisi pitänyt sulkea unionin tuottajan määritelmän ulkopuolelle 4 artiklan 1 kohdan mukaisesti. On muistettava, että vähäinen tuotanto ei sinänsä tarkoita tuotannon siirtämistä. Muutamat valituksen tehneet tuottajat kyllä harjoittivat tuontia, mutta tuontimäärät olivat erittäin vähäiset ja edustivat enintään 25:tä prosenttia yritysten kokonaistuotannosta. Edellä esitetyn perusteella väite, jonka mukaan komissio olisi poikennut alkuperäisen tutkimuksen käytännöistä tai perusasetuksen säännöksistä, on virheellinen.
(340)
Mitä tulee väitettyyn epäjohdonmukaisuuteen valituksen tekijöiden tuen määrässä, joka mainittiin 3 ja 193 kappaleessa, on huomattava, että 193 kappaleessa vain todetaan, että tuki ylittää 25 prosentin oikeudellisen vähimmäisosuuden, eli siinä ei ilmoiteta kynnysprosentin ylittävää tosiasiallista tukea.
1.3 Vahingon arviointia koskeva kausi
(341)
Useat osapuolet väittivät, että vahingon arviointia koskeva kausi oli epäjohdonmukainen. Etenkin katsottiin, että tarkastelujakson käyttäminen tiettyjen indikaattoreiden osalta ja alkuperäiseen tutkimusajanjaksoon ja vuoteen 2005 viittaaminen toisten vahinkoindikaattoreiden osalta johtaa epäyhtenäiseen tulokseen. Jotkin osapuolet väittivät, että komissio oli käyttänyt vuoden 2005 ja alkuperäisen tutkimusajanjakson tietoja ilmoittamatta näitä.
(342)
Vahingon arviointi perustui tarkastelujaksolla eli vuodesta 2006 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun tehtyihin havaintoihin. Viittaukset alkuperäiseen tutkimusajanjaksoon ja vuoteen 2005 tehtiin ainoastaan analyysin täydennykseksi, mutta niillä ei ollut ratkaisevaa vaikutusta päätelmiin. Edellä esitetyn perusteella väite, jonka mukaan vahingon arviointia koskeva kausi johti epäjohdonmukaiseen analyysiin, on hylättävä.
1.4 Unionin tuottajien otoksen edustavuus
(343)
Useat osapuolet väittivät edelleen, että unionin tuottajien otos ei ollut edustava tuotelajien, koon ja maantieteellisen jakauman osalta.
(344)
Ne totesivat, että komissio ei ollut selittänyt riittävästi otoksen maantieteellistä jakaumaa, joka ei missään tapauksessa ollut edustava, koska jalkineita tuotetaan ainakin seitsemässä jäsenvaltiossa, joista vain neljä oli mukana otoksessa. Lisäksi väitettiin, että etenkin yksi jäsenvaltio oli yliedustettuna. Yksi osapuoli myös vaati komissiota antamaan tietoja unionin tuotannonalalla havaitun jalostuskorvausjärjestelyn tasosta.
(345)
Yksi osapuoli myös väitti, että naisten jalkineet olivat yliedustettuna otoksessa, ja toisen osapuolen mukaan otoksen kannattavuus oli aliedustava verrattuna valituksesta saatuihin lukuihin.
(346)
Otoksen maantieteellisestä jakautumasta ja sen edustavuudesta verrattuna koko jakaumaan unionissa on tarkempaa tietoa 28 kappaleessa. On muistettava, että otos oli suurelta osin edustava koko tuottajapopulaation maantieteellisen jakauman osalta ja että täysin identtinen maantieteellinen jakauma ei ole tarpeen. Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että noin 60 prosenttia otoksen tuotannosta tehtiin alihankinta- tai jalostuskorvausjärjestelyn kautta.
(347)
Koska tällaista alihankintaa tai jalostuskorvausta esiintyy eri jäsenvaltioissa sijaitsevissa yrityksissä, pyrittiin varmistamaan huolellisesti, että tuotanto osoitettiin sen jäsenvaltion yritykselle, joka oli tilannut palvelun.
(348)
Edellä esitetyn perusteella voidaan todeta, että vaihteluaste yhden jäsenvaltion painotuksessa ei poista otoksen edustavuutta. Samoin kun otetaan huomioon alihankintajärjestelyt ja se, että kaksi kolmasosaa tuotannosta on keskittynyt kolmeen jäsenvaltioon, ei voida vaatia, että otokseen on sisällytettävä edustajat seitsemästä tuottajamaasta.
(349)
Kuten 29 kappaleessa todettiin, havaittiin, että otokseen valitut unionin tuottajat edustivat tuotevalikoiman poikkileikkausta, joka edusti suureksi osaksi koko tuottajapopulaatiota. Sama koskee sukupuolijakaumaa, ja vaikka kaikissa luokissa oli vaihteluita, otokseen kuuluvat yritykset samoin kuin koko tuottajapopulaatio myyvät miesten, naisten ja lasten kenkiä merkittäviä määriä. Voittotasojen osalta voidaan todeta, että vaikka otoksen ja pyynnössä esitetyn voittotason välillä on vaihtelua, tämä ei tee otoksesta epäedustavaa. Joka tapauksessa on huomattava, että otoksen kannattavuus on samaa luokkaa kuin mitä vahvistettiin analysoitaessa kaikki valituksessa esitetyt tiedot.
1.5 Tullitasot alkuperäisessä tutkimuksessa
(350)
Jotkin osapuolet väittivät, että Kiinaa oli syrjitty Vietnamiin nähden jo alkuperäisessä tapauksessa, koska kiinalaisiin viejiin sovellettiin korkeampaa tullia, vaikka Kiinalle vahvistettu polkumyyntimarginaali oli alempi kuin Vietnamille vahvistettu. Lisäksi väitettiin, että Kiinaan kohdistui syrjintää menetelmän johdosta, jota käytettiin vahinkomarginaalin oikaisuun alkuperäisessä tutkimuksessa.
(351)
Ensinnäkin unionin lainsäädännön mukaan tullit vahvistetaan alhaisemman tullin säännön mukaan, mikä tarkoittaa, että tullin saattaa määrittää vahinkomarginaali eikä polkumyyntimarginaali. Toiseksi alkuperäisessä tutkimuksessa katsottiin tarpeelliseksi - jotta voitiin ottaa käyttöön alhaisin mahdollinen tulli vahingollisen polkumyynnin vaikutusten korjaamiseksi - ottaa huomioon muut kuin vahingolliset määrät ja arvot, jotka laskettiin sekä Kiinan että Vietnamin aiheuttaman vahingon korjaamiseksi mahdollisimman alhaisella tasolla ja joiden tuloksena tullit otettiin käyttöön. On muistettava, että toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun tarkoituksena on arvioida, oikeuttavatko saatavilla olevat tosiseikat sen, että toimenpiteet nykymuodossaan pidetään voimassa lisäjakson ajan. Kun otetaan huomioon, että toimenpiteiden tason muuttaminen ei kuulu tämän tarkastelun soveltamisalaan, tätä koskevia väitteitä ei voida ottaa huomioon.
2. VAHINKOANALYYSIÄ KOSKEVAT HUOMAUTUKSET
2.1 Kiinasta ja Vietnamista tulevan tuonnin kumulointi
(352)
Yksi osapuoli väitti, että kumuloinnin edellytykset eivät täyttyneet, koska suuntaus Vietnamin osalta oli hyvin erilainen kuin Kiinan osalta. Lisäksi väitettiin, että tuontia Vietnamista ei enää voitu pitää vahinkoa aiheuttavana, koska määrät tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat alle niiden määrien, jotka eivät aiheuttaneet vahinkoa, kuten vahvistettiin alkuperäisessä tutkimuksessa.
(353)
Edellä 216 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa tehty kattava analyysi osoitti, että kumulaation edellytykset täyttyivät. Tämän huomioon ottaen väite vahinkoa aiheuttamattomasta määrästä ei ole relevantti.
2.2 Ulkoistamisen vaikutus
(354)
Yksi osapuoli totesi, että lopulliset päätelmät sisältävä asiakirja osoitti, että unionin tuotannonala siirsi edelleen toimintaansa unionin ulkopuolelle. Osapuolen mukaan tämä osoitti, että käytössä olevilla tulleilla ei ole pystytty pysäyttämään tuotannon siirtämistä muualle.
(355)
On muistettava, että tullien tarkoituksena ei ole pysäyttää tai edistää tuotannon siirtämistä vaan korjata polkumyyntituonnin aiheuttama kaupan vääristyminen. On myös huomattava, että useat yritykset ovat siirtäneet toimintaansa muihin jäsenvaltioihin tai kolmansiin maihin, joihin toimenpiteitä ei sovelleta. Edellä esitetyn perusteella väitettä ei voida ottaa huomioon.
2.3 Makroindikaattoreiden vaikutus
(356)
Yksi osapuoli katsoi, että kansallisilta järjestöiltä saadut vastaukset eivät olleet riittäviä lähteitä vahinkoindikaattoreita varten, koska joistakin näistä vastauksista saatiin tietoja vain joistakin vahinkoindikaattoreista. Myös siihen puututtiin, että vastauksia saatiin vain yhdeksän.
(357)
Useat osapuolet asettivat makroindikaattorit kyseenalaisiksi, koska ne perustuivat unionin tuotantoon kokonaisuudessaan eivätkä valituksesta ja valituksen tukijoilta saatuihin tietoihin. Makroindikaattoreiden vahvistamisen perusteita selitettiin jo 337 kappaleessa, eikä niitä sen vuoksi tarvitse arvioida enempää. Yksi osapuoli totesi, että makroindikaattorit eivät missään tapauksessa olleet luotettavia. Työllisyyden kasvu 359 prosenttia alkuperäisen tutkimuksen jälkeen annettiin esimerkiksi siitä, miksi lukuja oli pidettävä kohtuuttomina. Väitteen tueksi osoitettiin, että useissa tapauksissa makroindikaattorit erosivat otoksessa havaituista.
(358)
Useat osapuolet totesivat, että ilmoitetut kulutussuuntaukset olivat epäjohdonmukaisia, koska asiakirjan yhdessä osassa mainittiin 7 prosentin ja toisessa 14 prosentin aleneminen. Samoin tuotantokapasiteettia ja työllisyyttä koskevia tietoja pidettiin epäjohdonmukaisina, koska ne osoittivat eri suuntauksia, vaikka lopulliset päätelmät sisältävässä asiakirjassa todettiin, että ne olivat yhteydessä toisiinsa.
(359)
Mitä tulee tietolähteisiin (ks. 225 ja 226 kappale), komissio pyysi ja sai kansallisilta järjestöiltä tietoja, jotka olivat kohtuullisen helposti niiden saatavilla. Se, että nämä eivät kata kaikkia vahinkoindikaattoreita, ei ole millään tavalla poikkeavuus vaan osoitus siitä, että tällaisilla järjestöillä ei yksinkertaisesti ole saatavilla tietoja, jotka liittyvät joihinkin erityisindikaattoreihin. Tämän vuoksi tutkiva viranomainen hankkii tällaisia tietoja edustavalta otokselta yrityksiä. Kansallisilta järjestöiltä saadut yhdeksän vastausta kattavat valtaosan tuotannosta (yli 80 prosenttia unionin koko tuotannosta), ja niitä täydennettiin vielä saatavilla olevilla tilastotiedoilla ja muilla asianomaisten osapuolten toimittamilla tiedoilla.
(360)
Työllisyystason osalta on muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa esitetty luku 57 000 työntekijää perustui valituksen tekijän lukuihin. Tämänhetkinen luku 262 000 on makroindikaattori, ja se liittyy unionin tuotannonalaan, sellaisena kuin se on määritelty edellä. Otoksen ja koko unionin tuotannonalan indikaattoreiden välisistä eroista on muistettava, että indikaattoreiden ei tarvitse vastata toisiaan täydellisesti ollakseen edustavia. Se, että ne noudattelivat samoja suuntauksia, vahvistaa niiden edustavuutta. Kulutuksen väitetystä epäjohdonmukaisuudesta voidaan todeta, että 7 prosentin lasku liittyi vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson väliseen kauteen ja 14 prosentin lasku vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson väliseen kauteen.
(361)
Edellä esitetyn perusteella makroindikaattoreiden muodostamista ja analyysiä koskevat huomautukset on hylättävä.
2.4 Mikroindikaattoreiden vaikutus
(362)
Yksi osapuoli totesi, että unionin tuotannonalan saavuttamaa 3 prosentin voittoa olisi pidettävä hyvänä tuloksena, etenkin kun otetaan huomioon, että markkinat ovat supistumassa. Lisäksi todettiin, että väitettä, jonka mukaan unionin tuotannonalaan kohdistuu hintapainetta Kiinasta ja Vietnamista tulevasta tuonnista, eivät tue havainnot, joiden mukaan unionin tuotannonala onnistui kohottamaan hintojaan 30 prosenttia tarkastelujaksolla.
(363)
Kuten alkuperäisessä tutkimuksessa vahvistettiin, voittotaso, jota voitaisiin odottaa, jos vahingollista polkumyyntiä ei esiintyisi, on 6 prosenttia eli huomattavasti yli unionin tuotannonalan saavuttaman 3 prosentin, joka sekään ei ole riittävän korkea varmistamaan elinkelpoisuutta keskipitkällä aikavälillä ja rahoittamaan käynnissä olevaa uudistusprosessia. Tätä on myös verrattava tuojien erittäin hyviin voittotasoihin. Unionin tuotannonalan myyntihintojen nousu ei estänyt suoraa kilpailua tuotteiden välillä, ja tällä oli vaikutusta hintojen ja viitehintojen alittavuuteen. Alhainen voittomarginaali todistaa hintapaineen, sillä unionin tuotannonala ei voinut soveltaa korkeampaa katetta.
(364)
Edellä esitetyn perusteella mikroindikaattoreiden analyysiä koskevat huomautukset on hylättävä.
2.5 Hintojen alittavuutta koskeva analyysi
(365)
Useat osapuolet olivat tyytymättömiä komission tekemään hintojen alittavuutta koskevaan analyysiin. Ne katsoivat, että komissio oli keinotekoisesti lisännyt tuotevalvontanumeroiden yhteensopivuutta luokittelemalla uudestaan tiettyjä jalkineita tuoteluokasta E tuoteluokkaan A.
(366)
Useat osapuolet katsoivat, että komissio ei ollut onnistunut osoittamaan, miksi alkuperäisen tutkimuksen tutkimus- ja kehityskustannuksiin tehdyn oikaisun tasoa oli nyt alennettu. Samoin katsottiin, että komissio ei ollut osoittanut, missä määrin oikaisuja oli tehty myynnistä etuyhteydettömille kauppayrityksille.
(367)
Väite, jonka mukaan tuotevalvontanumeroiden uudelleenluokittelun avulla päästiin keinotekoiseen yhteensopivuuteen, ei ole hyväksyttävä. Kuten 57 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa todetaan, uudelleenluokittelua ei tehty, mutta tarpeen mukaan oli tehtävä korjauksia, jos osapuolet olivat ilmoittaneet jalkineet väärään luokkaan.
(368)
Väitteestä, jonka mukaan tutkimus- ja kehitysoikaisujen muutosta ei perusteltu, on todettava, että muutos tehtiin käyttäen samaa menetelmää kuin alkuperäisessäkin tutkimuksessa eli ottamalla huomioon yhteistyössä toimineiden osapuolten toimittamat tarkistetut tiedot, jotka liittyivät tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon. Viejien cif-hinta vahvistettiin yritysten toimittamien tietojen perusteella, joita oikaistiin tarvittaessa.
(369)
Edellä esitetyn perusteella väitteet siitä, että hintojen alittavuutta koskeva analyysi oli puutteellinen, on hylättävä.
2.6 Vahingon jatkumista koskevat päätelmät
(370)
Useat osapuolet väittivät, että kaikki yleiset vahinkoindikaattorit olivat positiivisia ja että komissio oli perustanut vahingon jatkumista koskevat päätelmät yksinomaan kannattavuuteen. Kun lisäksi kannattavuus tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli korkeimmillaan vuoden 2001 jälkeen, tämäkin indikaattori olisi pitänyt tulkita niin, että unionin tuotannonalalle ei enää aiheutunut vahinkoa. Useat osapuolet nimesivät yrityksiä ja antoivat esimerkkejä hyvin suoriutuneista yrityksistä tukeakseen väitettään, jonka mukaan unionin tuotannonalalle ei aiheutunut vahinkoa.
(371)
Yksi osapuoli katsoi, että komissio ei ollut onnistunut ottamaan huomioon liiketoimintamallin muutoksen vaikutusta arvioidessaan tuotantoa ja myyntiä ja yleensä vahinkotilannetta. Lisäksi väitettiin, että ulkoistamisen vaikutuksia ei ollut otettu huomioon, ja tämän osapuolen mukaan otoksen keskimääräinen voitto olisi ollut huomattavasti korkeampi, jos ulkoistettu toiminta olisi otettu huomioon.
(372)
On korostettava, että vahinkoindikaattoreiden analyysi on luonteeltaan kattava, eikä kaikkien indikaattoreiden tarvitse osoittaa heikkenemistä vahingon havaitsemiseksi. Lisäksi on otettava huomioon, että toimenpiteet olivat voimassa tarkastelujaksolla ja että sen vuoksi vahingon tietty lieventyminen on loogisesti odotettavissa. Huolimatta tästä ja kuten 257 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa jo vahvistettiin, kulutus, tuotanto, myynti ja kapasiteetin käyttöaste heikkenivät kyseisellä kaudella, hintojen ja viitehintojen alittavuus jatkuivat merkittävän tasoisina ja kannattavuus pysyi hyvin alhaisena, huomattavasti alle normaalin voiton, jota voidaan odottaa, kun vahingollista polkumyyntiä ei esiinny. Kokonaiskuva osoitti, että toimenpiteiden ansiosta vahinko oli osittain poistunut muttei missään nimessä hävinnyt.
(373)
Tuotannonalalla, jolla on yli 18 000 yritystä, on luonnollista, että yksittäisten yritysten suorituskyky vaihtelee, mutta tämä ei kuitenkaan merkitse sitä, että vahinkoa ei esiinny koko tuotannonalan osalta. Koko tuotannonalaa koskevassa makroindikaattoreiden analyysissä ja tuottajien edustavaa otosta koskevassa mikroindikaattoreiden analyysissä (molemmat ovat perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdan mukaisia) kävi ilmi, että vahinko oli jatkunut.
(374)
Liiketoimintamallin muutoksen vaikutuksen osalta laskettu keskimääräinen voitto liittyy otokseen valittuihin unionin tuottajiin. Kaikki muutokset eli liiketoimintamalli ja kaupan porras olivat mukana analyysissä. Mitä tulee lainsäädännön vaatimuksiin, toimijan toimintaa tuojana ei voida soveltaa sen tilanteeseen tuottajana.
(375)
Edellä esitetyn perusteella vahinkoa koskevat päätelmät (ks. 257-260 kappale) pysyvät ennallaan.
3. UNIONIN TUOTANNONALALLE AIHEUTUNEEN VAHINGON JA POLKUMYYNNILLÄ TULLEEN TUONNIN VÄLISTÄ SYY-YHTEYTTÄ KOSKEVAT HUOMAUTUKSET
(376)
Useat osapuolet katsoivat, että komissio ei ollut ottanut huomioon täysimääräisesti muiden syiden vaikutusta unionin tuotannonalan taloudelliseen elinkelpoisuuteen. Yleisesti väitettiin, että komissio oli käsitellyt muiden syiden vaikutusta erikseen. Osapuolten mukaan kunkin seikan arviointi erikseen tarkoitti sitä, että kaikkien muiden paitsi kulloinkin arvioitavan vaikutuksen katsottiin johtuvan polkumyyntituonnista.
(377)
Useat osapuolet katsoivat, että komissio oli aliarvioinut kolmansista maista tulevan tuonnin vaikutuksen. Näiden osapuolten mukaan kolmansista maista tulevan tuonnin painotettu keskimääräinen hinta oli vain 0,39 euroa korkeampi kuin Kiinasta ja Vietnamista tulevan, minkä vuoksi sillä oli merkittävä vaikutus unionin tuotannonalaan. Lisäksi todettiin, että jos vertailu olisi perustunut cif-arvojen sijasta arvoon lastia purettaessa, tuontihinnat etenkin Intiasta ja Indonesiasta olisivat olleet alemmat kuin asianomaista maista.
(378)
Useat osapuolet väittivät, että komissio ei ollut onnistunut perustelemaan päätelmää, jonka mukaan tarkasteltavana olevan tuotteen ja unionissa tuotetun samankaltaisen tuotteen välillä oli kilpailua. Lisäksi väitettiin, että päätelmä oli ristiriitainen, koska lopulliset päätelmät sisältävän asiakirjan useissa kohdissa oli kuvattu, kuinka unionin tuotannonala on keskittynyt markkinoiden keski- ja yläsegmentille. Tämän katsottiin sopivan huonosti yhteen sen päätelmän kanssa, että unionin tuotannonala kilpailee kiinalaisten ja vietnamilaisten alemman markkinasegmentin tuotteiden kanssa. Yksi osapuoli katsoi, että komissio ei ollut onnistunut määrittelemään, mitä tuotteita olisi pidettävä markkinoiden ylä-, keski- ja alasegmentin tuotteina, ja väitti, että mitään näyttöä ei ollut annettu siitä, että unionin tuotannonala oli tosiasiallisesti siirtymässä ylemmälle segmentille.
(379)
Yksi osapuoli katsoi, että komissio ei ollut ottanut huomioon kulutuksen muutoksen ja talouskriisin vaikutuksia unionin tuotannonalaan. Erityisesti katsottiin, että komissio oli päätellyt virheellisesti, että tuontihinnat laskisivat kriisin seurauksena, kun tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisen kuuden kuukauden tosiasiallinen kehitys osoitti, että määrät laskivat ja hinnat nousivat.
(380)
Yksi osapuoli katsoi, että komissio ei ollut antanut riittävää näyttöä, joka olisi osoittanut, että rakenteelliset heikkoudet eivät ole tuotannonalan ongelmien syy. Tämän osapuolen mukaan väite, jonka mukaan vahinko koski myös yrityksiä, jotka olivat muuttaneet liiketoimintamalliaan, oli hylättävä, koska liiketoimintamallin muutos sellaisenaan ei välttämättä merkitse, että yrityksillä ei ollut rakenteellisia ongelmia.
(381)
Edellä mainittujen syiden lisäksi yksi osapuoli väitti, että komissio ei ollut onnistunut arvioimaan muiden syiden yleisessä analyysissä liiketoimintamallin muutoksen vaikutuksia unionin tuottajien voittoon eikä ulkoistamisen vaikutusta unionin tuotannonalaan eikä ammattitaitoisten työntekijöiden puutteen vaikutusta.
(382)
On muistettava, että muita tekijöitä on analysoitu erittäin huolellisesti ja kattavasti tarkastelun yhteydessä. On myös muistettava, että näitä tekijöitä analysoitiin sekä yhdessä että yksittäin (ks. 285 kappale), ja väitettä, jonka mukaan komissio tarkasteli niitä vain erikseen, ei voida hyväksyä.
(383)
Tutkimuksessa vahvistettiin kolmansista maista tulevan tuonnin vaikutusten osalta, että asianomaisista maista ja muista kolmansista maista tulevan tuonnin hinnoissa on huomattavia eroja niin, että useimpien kolmansien maiden keskimääräiset hinnat ovat huomattavasti korkeammat kuin Kiinan ja Vietnamin. Nämä erot koskevat myös Intiaa ja, jos verrataan Kiinaan, myös Indonesiaa (ks. 277 kappale). Vaikka tuontihintojen eroa ei otettaisi huomioon, Intian markkinaosuus on vain 8 prosenttia ja Indonesian 5 prosenttia, kun taas Kiinan ja Vietnamin markkinaosuus on 29 prosenttia. Määrien osalta tuonnin vaikutus ei näin ollen poista syy-yhteyttä.
(384)
Edellä 265 kappaleessa tehdään kattava analyysi asianomaisista maista tuotujen jalkineiden ja unionissa tuotettujen jalkineiden välisestä kilpailusta. Tässä yhteydessä voidaan vain lisätä, että niitä otokseen valittuja yrityksiä koskevissa päätelmissä, jotka olivat muuttaneet liiketoimintamalliaan, osoitettiin selvästi, että tuotannonalan tämä osa oli selvästi siirtymässä kohti ylempää markkinasegmenttiä. Niissä vahvistettiin myös merkittävä polkumyyntituonnin esiintyminen keski- ja yläsegmentillä. Unionissa tuotettuja ja tuotuja tuotelajeja koskevaa näyttöä esitettiin myös ei-luottamuksellisissa asiakirjoissa. Kuten jo aiemmassa tutkimuksessa vahvistettiin, keski- ja yläsegmentin tuotteet ovat merkkituotteita, joiden vähittäismyyntihinnat ovat korkeammat, ja alasegmentissä ovat muut kuin merkkituotteet, joiden hinnat ovat alhaisemmat. Edellä esitetyn perusteella väitettä, jonka mukaan tuotteiden välistä kilpailua koskeva analyysi ei perustunut tosiseikkoihin, ei voida hyväksyä.
(385)
Kuten 278 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetään, kulutussuuntausten muutoksen vaikutuksista tehtiin kattava analyysi. Talouskriisin vaikutusten osalta tutkimuksessa pyrittiin huolellisesti varmistamaan, että taantuman vaikutuksia ei pidetty polkumyyntituonnin vaikutuksina. Tähän liittyen on ensisijaisesti korostettava, että tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso, johon vahinkoanalyysi perustui, kattaa kriisiä edeltävän kauden. Taantuman vaikutus ei sen vuoksi näkynyt tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson analyysissä. Kun otetaan huomioon, että lukuisat osapuolet väittivät, että unionin tuotannonalan ongelmien perimmäisenä syynä oli talouskriisi eikä polkumyyntituonti, tehtiin myös lisäanalyysi, jossa arvioitiin erityisesti tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisiä tapahtumia. Tuontihintojen nousu tarkastelua koskevaa tutkimusajanjaksoa seuraavien kuuden kuukauden aikana ei kumoa 302 kappaleessa esitettyä päätelmää, jonka mukaan taantuma voi lisätä polkumyynnin vaikutuksia. Odotettu hintapaine kohdistuisi kaikille tasoille, eikä vähiten vähittäismyyntiin. Edellä esitetyn perusteella väite, jonka mukaan kulutuksen putoamisen ja talouden taantuman vaikutusta ei otettu huomioon, on hylättävä.
(386)
Asiakirjassa esitettiin unionin tuotannonalan tilanteen kattava analyysi suhteessa liiketoimintamallin muutokseen ja tehokkuuteen. Tähän liittyen on lisättävä, että liiketoimintamallin muutoksen vaikutus voidaan selvästi havaita tämän yritysryhmän vahinkoindikaattoreiden kohenevassa suuntauksessa. Kustannusten ja hintojen suhteen paraneminen osoittaa, että uusi liiketoimintamalli on tehokas ja elinkelpoinen. Näin ollen väite, jonka mukaan liiketoimintamallin muutos ei todista unionin tuotannonalan tehokkuutta, on hylättävä.
(387)
On vielä muistettava, että päinvastoin kuin väitettiin, liiketoimintamallin muutoksen vaikutusta kannattavuuteen, myyntiin ja tuotantoon analysoitiin, ja se otettiin huomioon arvioitaessa väitettä, jonka mukaan unionin tuotannonala kärsi rakenteellisista ongelmista. Analyysiin sisältyi ulkoistamiseen liittyvä liiketoimintamalli, kuten on selitetty 23 kappaleessa. Unionin etua koskevassa kohdassa tehtiin kuitenkin myös arvio tuojien ja vähittäismyyjien tilanteesta, ja kaikki yhden yhteistyössä toimineen tuottajan, joka suljettiin pois unionin tuotannonalan määritelmästä, toimittamat tiedot analysoitiin huolellisesti. Perusteetonta väitettä, jonka mukaan ammattitaitoisten työntekijöiden puute olisi unionin tuotannonalan ongelmien syynä, käsiteltiin jo 244 kappaleessa, eikä lisäselvityksiä näin ollen tarvita. Edellä esitetyn perusteella väite, jonka mukaan komissio ei ottanut huomioon muita tekijöitä, on hylättävä.
K. UNIONIN ETU
1. JOHDANTO
(388)
Perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti tarkasteltiin, olisiko nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon jatkaminen kokonaisuudessaan unionin edun vastaista. Unionin edun määrittäminen perustuu kaikista asiaan liittyvistä etunäkökohdista kuten unionin tuotannonalan, muiden unionin tuottajien, tuojien, vähittäismyyjien/jakelijoiden ja kuluttajien eduista tehtyyn arviointiin.
(389)
Voidakseen arvioida toimenpiteiden voimassaolon jatkamisen tai päättämisen todennäköisiä vaikutuksia komissio pyysi tietoja kaikilta asiaan liittyviltä osapuolilta. Ottaen huomioon tapauksen monimutkaisuus pidettiin asianmukaisena - vaikkei se olisikaan välttämätöntä oikeudelliselta kannalta - kerätä mahdollisuuksien mukaan lisätietoja laajemmin kuin unionissa yleensä on tapana. Näin tutkiva viranomainen pystyi tekemään ristiintarkistuksia havaintojen pätevyydestä. Unionin tuotannonalan osalta tässä toimenpiteiden päättymistä koskevassa tarkastelussa erityistietoja pyydettiin otokseen valittujen yritysten lisäksi myös muilta unionin tuottajilta. Huomioon otettiin yhteensä 14 unionin tuottajan huomautukset sekä yhdeksän jalkineteollisuuden järjestön toimittamat tiedot. Otoskyselylomakkeet lähetettiin 139 yritykselle, joiden joko tiedettiin tuovan tarkasteltavana olevaa tuotetta tai jotka oli ilmoitettu pyynnössä tuojiksi. Useat muutkin saivat kyselylomakkeen pyynnöstään. 21 tuojaa täytti kyselylomakkeen ja ilmoitti haluavansa kuulua otokseen. Analyysiin liittyviä erityisiä kyselylomakkeita lähetettiin myös tuojien järjestöille samoin kuin tukkumyyjille, jakelijoille, vähittäismyyjille ja niiden järjestöille. Näiltä saatiin kahdeksan vastausta. Myös kuluttajajärjestöihin otettiin yhteyttä ja niille esitettiin erillisiä kysymyksiä. Niistä kolme vastasi kyselyyn.
(390)
Tämä tutkimus on toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, joten siinä tarkastellaan tilannetta, jossa polkumyyntitoimenpiteet ovat jo olleet voimassa, ja sen avulla voidaan siten arvioida nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden mahdollisia perusteettomia kielteisiä vaikutuksia asianomaisiin osapuoliin. Tällä perusteella tutkittiin, oliko polkumyynnin ja vahingon jatkumista koskevista päätelmistä huolimatta olemassa pakottavia syitä, joiden johdosta olisi pääteltävä, ettei toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei ole tässä erityistapauksessa unionin edun mukaista.
2. UNIONIN TUOTANNONALAN ETU
(391)
Unionin tuotannonalan osalta tutkimuksessa kävi ilmi (ks. G.2, G.3 ja G.4 jakso), että merkittävä osa unionin tuottajista kykeni hyödyntämään toimenpiteiden käyttöönottoa. Talouden ”vapaa pudotus”, joka havaittiin alkuperäisessä tutkimuksessa ja joka johti lopullisten polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönottoon, pysähtyi, kun markkinaosuuden, kannattavuuden ja työllisyyden jatkuva heikkeneminen loppui. Unionin tuotannonalan tilanteen vakaantumista on pidettävä merkittävänä parannuksena, koska se osoittaa, että suhteellisen lyhyessä ajassa suuri osa unionin tuottajista pystyi kääntämään vastakkaiseksi jyrkän laskusuuntauksen, joka oli havaittavissa ennen toimenpiteiden käyttöönottoa. Tarkastelussa tulikin ilmi, että unionissa on edelleen merkittävässä määrin sellaisten jalkineiden tuotantoa ja valmistusta, joiden päälliset ovat nahkaa, ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuotettiin noin 360 miljoonaa jalkineparia ja tarjottiin työtä noin 260 000 hengelle. Valtaosa näistä tuottajista on pieniä ja keskisuuria yrityksiä, jotka ovat elintärkeitä tiettyjen alueiden vauraudelle. Merkittävä osuus näistä tuottajista kehitti kilpailukykyään lisääviä liiketoimintamalleja esimerkiksi siirtymällä asteittain ylempään markkinasegmenttiin, keskittymällä suuremman lisäarvon tuotteisiin, luomalla tuotemerkkejä, järkeistämällä jakelukanaviaan sekä luomalla yhteistyöverkostoja lähietäisyydellä tai muualla (ks. 201 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Unionin tuotannonalan edelleen merkittävän joskin pienenemässä olevan osan tilanne heikkeni jatkuvasti kaikilta osin toimenpiteiden käyttöönotosta huolimatta, mutta nämä yritykset ovat hyötyneet toimenpiteistä sikäli, että toimenpiteet ovat estäneet vieläkin nopeamman tilanteen heikkenemisen ja mahdollisia konkursseja tarjoamalla arvokasta aikaa, jotta ne voivat mukautua muuttuviin markkinaoloihin.
(392)
Toisaalta tutkimuksessa kävi ilmi, että toimenpiteiden kahden vuoden voimassaolon jälkeen unionin tuotannonala on edelleen yleisesti heikossa tilanteessa ja alttiina unionin hinnat alittavan polkumyyntituonnin vaikutuksille (ks. 259 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).
(393)
Yhteenvetona voidaan todeta, että tuotannonala on hyötynyt toimenpiteistä ja osoittanut kykynsä parantaa tilannettaan ja elinkelpoisuuttaan, kunhan toimenpiteillä lievennetään vahingollisen polkumyynnin vaikutuksia.
(394)
Tältä osin useat osapuolet väittivät - ja toistivat väitteensä lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen - että toimenpiteillä ei ollut haluttua vaikutusta sikäli, että unionin tuottajat olisivat saaneet takaisin osan menettämästään markkinaosuudesta tai tuotannosta, vaan ne pääasiassa hyödyttivät kolmansien maiden tuottajia. Kuten taulukosta 10 näkyy, unionin tuotannonalan markkinaosuus pysyi vakaana, kun taas muiden kolmansien maiden tuonnin markkinaosuus kasvoi merkittävästi. Pelkästään näistä tiedoista näkyy, että unionin tuotannonala on vakaannuttanut tilanteensa markkinoilla polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Kun otetaan huomioon tutkimuksessa todettu jatkuvasti pienenevä myynti ja markkinaosuus, markkinaosuuden vakaantumista 40 prosentin tasolle voidaan pitää merkittävänä onnistumisena unionin tuotannonalan kannalta. On vielä korostettava, että polkumyyntitoimenpiteitä ei oteta käyttöön, jotta luotaisiin työpaikkoja unioniin tai mahdollisesti saataisiin tuotantoa takaisin unioniin (tai lopetettaisiin tuonti) vaan jotta palautettaisiin tasapuoliset toimintaedellytykset unionin tuotteiden ja polkumyyntituonnin välille. Polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton tarkoituksena on palauttaa tasavertaisen kaupankäynnin edellytykset unionin markkinoille ja näin antaa unionin tuottajille mahdollisuus toipua joko lisäämällä myyntiään ja/tai korottamalla hintojaan kestävälle tasolle. Kuten taulukossa 8 esitetään, tämän kolmansista maista tulevan tuonnin keskimääräinen tuontihinta oli lisäksi merkittävästi korkeampi tai tuonnin määrä oli suhteellisen alhainen, joten sen vaikutus unionin tuottajiin ei ole niin suuri. Päätelmänä voidaan todeta, että unionin tuottajat saivat etua toimenpiteiden käyttöönotosta, koska markkinaosuuden jatkuva menetys pysähtyi, niiden myyntimäärä vakaantui ja ne onnistuivat nostamaan kannattavuuttaan ja myyntihintojaan. Tästä syystä väite hylätään.
(395)
Jos toimenpiteet pysyvät voimassa, voidaan olettaa, että unionin tuotannonala saa edelleen etua toimenpiteistä ainakin säilyttämällä suhteellisen markkina-asemansa ja parantamalla sitä, kunhan talouden taantuman negatiiviset vaikutukset häviävät. Talouden taantuman aikana toimenpiteet todennäköisesti auttaisivat vaimentamaan vaikutusta, joka mittavalla halvoin hinnoin tulevalla polkumyyntituonnilla on, estämällä uutta tuontivyöryä, jollainen havaittiin ennen toimenpiteiden käyttöönottoa, etenkin vuonna 2005 kiintiöiden poistuttua. Kun otetaan huomioon, että kilpailu on lisääntynyt eri tuotesegmenteissä (esim. muotisuuntauksista johtuva tuotelajien vaihdettavuus keskenään), toimenpiteillä edistettäisiin myös unionissa tuotettujen tuotteiden suojaamista polkumyyntituonnilta, joka kohdistuu niiden tuotesegmentille. Kuten tutkimuksessa havaittiin, myös asianomaisten maiden jotkin tuottajat siirtyivät ylemmälle tuotesegmentille ja tuottivat yhä enemmän keski- ja yläsegmentin jalkineita. Tämä antaa unionin tuotannonalalle mahdollisuuden säilyttää suhteellinen asemansa ja turvata merkittävä työllisyysaste.
(396)
Voidaan myös odottaa, että kun taloudelliset olosuhteet kohenevat ja kulutus kasvaa, ihmiset ovat valmiita kuluttamaan enemmän jalkineisiin ja etenkin kalliimpiin jalkineisiin, mistä on unionin tuottajille enemmän etua. Tässä skenaariossa toimenpiteiden jatkaminen antaisi suuremmalle osalle unionin tuottajista mahdollisuuden (edelleen) kehittää liiketoimintamalliaan, tuotantoprosessiaan ja jakelukanaviaan ja näin ollen vähitellen taloudellista tilannettaan, kuten tapahtui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
(397)
Jos toimenpiteiden annetaan raueta, voidaan odottaa, että jo nyt etenkin keski- ja alasegmentillä käytävä raju kilpailu vahvistuu merkittävästi. Lisäksi on odotettavissa, että hintoihin ala- ja keskisegmentillä kohdistuvalla lisäkilpailulla on suora vaikutus kaikkien muiden jalkinelajien hintoihin. Tämä puolestaan erittäin todennäköisesti vaarantaa myös sen suuren joukon unionin tuottajia, jotka ovat onnistuneet uudistamaan liiketoimintamallinsa ja parantamaan tilannettaan. Koska näiden tuottajien taloudellinen tilanne ja kannattavuus eivät ole riittävän lujalla pohjalla voidakseen kestää hintapaineen, jonka unionin tuotannonalan hinnat merkittävästi alittava laajamittainen polkumyyntituonti aiheuttaa pitkän ajan kuluessa, tämä erittäin todennäköisesti johtaa siihen, että useat tuottajat joutuvat lopettamaan toimintansa ja unionin tuottajat sekä unionin tuotannonalan tavaran- ja palveluntoimittajat menettävät merkittävästi työpaikkoja.
3. UNIONIN TUOTTAJIEN ETUJA KOSKEVA LISÄTARKASTELU
(398)
Jotta unionin tuottajien eduista saataisiin kattavampi kuva, joka on laajempi kuin vakioanalyysi vaikutuksista koko unionin tuotannonalaan, lisätietoja kerättiin niiltä kansallisilta jalkineteollisuuden järjestöiltä ja yrityksiltä, jotka oli valittu otokseen alkuperäisessä tutkimuksessa. Lisäksi yksi yhteistyössä toiminut tuottaja, joka suljettiin pois unionin tuotannonalan määritelmästä mutta jolla on edelleen merkittävää tuotantoa unionissa, toimitti näkemyksiään.
(399)
Kansallisilta jalkineteollisuusjärjestöiltä kerätyt lisätiedot antoivat hajanaisen kuvan riippuen lähinnä siitä, oliko kyseisessä jäsenvaltiossa jäljellä merkittävää jalkinetuotantoa vai oliko maalla merkittäviä tuonti-intressejä. Viiden sellaisen maan kansalliset järjestöt, joissa oli merkittävää jalkinetuotantoa, tukivat toimenpiteiden jatkamista ja korostivat toimenpiteistä jalkinetuottajille koituvia etuja, kun taas neljän sellaisen maan järjestöt, joissa jalkinetuotanto oli suureksi osaksi tai kokonaan ulkoistettu kolmansiin maihin tai joissa oli mittava tuotantokapasiteetti mutta myös merkittävästi tuontia, katsoivat toimenpiteiden jatkamisen olevan unionin etujen vastaista. Jälkimmäiset järjestöt edustivat useampia yrityksiä, joiden toiminta kohdistui merkittävässä määrin tuontiin tai jakeluun/vähittäismyyntiin. Sen vuoksi niiden kantoja tarkasteltiin myös kappaleissa, joissa käsitellään etuyhteydettömien tuojien ja vähittäismyyjien etuja. Näiden neljän järjestön edustamien tuottajien tuotannon kokonaismäärä oli merkittävästi vähäisempi kuin niiden viiden järjestön, jotka totesivat toimenpiteiden hyödyttävän tuottajia.
(400)
Myös niihin unionin tuottajiin, jotka oli valittu otokseen alkuperäisessä tutkimuksessa, otettiin yhteyttä, jotta olisi saatu kattavampi kuva ja voitu analysoida joitakin väitteitä, joiden mukaan unionin tuotannonala on hävinnyt eikä näin ollen ole saanut etua toimenpiteiden käyttöönotosta. Näiden aiemmin otokseen valituilta unionin tuottajilta saatujen tietojen kerääminen oli perusteltua myös unionin edun tarkastelun kannalta, koska unionin jalkinesektori on niin hajanainen ja heterogeeninen, että vahinkoa koskeva otos on väistämättä pieni.
(401)
Näiden aiemmin otokseen valittujen unionin tuottajien tilanteen tarkastelu paljasti, että kaikki alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyössä toimineet ja otokseen valitut yritykset ovat pitäneet merkittävän osuuden tuotannostaan unionissa. Ne kannattivat yleisesti polkumyyntitoimenpiteiden jatkamista ja korostivat niiden positiivisia vaikutuksia unionin työllisyyteen. Samalla useimmat niistä ovat osittain siirtäneet osia jalkinetuotannostaan unionin ulkopuolisiin maihin, myös yhteen asianomaiseen maahan, ja ne ovat pyrkineet liiketoimintastrategiassaan uusiin ratkaisuihin kilpailukyvyn parantamiseksi. Ne yritykset, jotka tuottavat edelleen ainoastaan omissa tuotantolaitoksissaan unionissa, ovat erikoistuneet ylemmän segmentin korkealaatuisiin tuotteisiin, joilla on suhteellisen lyhyt toimitusaika. Näiden aiemmin otokseen valittujen unionin tuottajien vastaukset vahvistivat, että kuten otokseen valituille unionin tuottajille aiheutunutta vahinkoa koskevassa osassa kuvattiin, erilaisia liiketoimintamalleja on kehitetty ja jotkin unionin tuottajat ovat mukautuneet muuttuviin markkinaolosuhteisiin lukuisin toimin, esimerkiksi ulkoistamalla osan tuotantoaan kolmansiin maihin ja/tai muualle unioniin, vaihtamalla myyntikanavia sekä investoimalla laatuun ja tuotemerkkiin. Vastaukset myös vahvistivat edellä kuvattua yleistä kuvaa toimenpiteiden jatkamisen eduista ja niiden kumoamisen haitoista unionin tuotannonalan kannalta.
(402)
Lopuksi vielä analysoitiin unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle jätetyn tuottajan vastaus, jotta saatiin täydellisempi kuva unionin tuotantoon liittyvistä eduista. Se toimitti vastauksen koko toiminnastaan Euroopassa ja erilliset vastaukset kahdesta Euroopassa toimivasta valmistuslaitoksesta. Tuottaja oli vastustanut tarkastelupyyntöä, koska se vastusti kyseessä olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkamista.
(403)
Yrityksellä on unionissa kaksi tuotantolaitosta, joissa jalkineita kootaan käyttäen Aasiassa valmistettuja päällisiä. Näiden kahden laitoksen tuotantomäärät ovat laskeneet merkittävästi vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Vuonna 2005 tuotujen jalkineiden osuus oli alle puolet yrityksen myymien jalkineiden määrästä, mutta osuus kohosi huomattavasti tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon asti, jolloin suurin osa yrityksen myymistä jalkineista oli suoria ostoja Aasiasta. Tuoreemmat markkinatutkimukset osoittavat, että yritys on edelleen vähentämässä tuotantotoimintaansa unionissa ja korvaamassa tuotetut määrät tuonnilla.
(404)
Vaikka yritys on vähentänyt tuotantoaan unionissa huomattavasti, tämä heikensi unionin kokonaistyöllisyyttä vain hieman. Vaikuttaa siltä, että yritys on vuodesta 2005 lähtien kasvattanut globaalia liikevaihtoaan ja parantanut kannattavuuttaan merkittävästi. Tämä on johtanut unionissa lisätyöpaikkoihin muilla kuin valmistukseen liittyvillä aloilla (hallinto, suunnittelu ja kehitys, markkinointi ja myynti jne.). Käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että vaikka polkumyyntitulleilla oli negatiivinen vaikutus yrityksen taloudelliseen tulokseen, se ei ollut kovin merkittävä, koska kokonaiskannattavuus parani. Polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolo ei estänyt yritystä jatkamasta tuotannon ulkoistamista kolmansiin maihin, myös asianomaisiin maihin. Toisaalta toimenpiteiden käyttöönotto ei myöskään johtanut siihen, että yritys olisi lisännyt tuotantotoimintaansa unionissa. Näin ollen vaikuttaa siltä, että tuotantotoimintaa koskevat strategiset päätökset on tehty laajemmat kustannusnäkökohdat huomioon ottaen.
(405)
Jos toimenpiteet pidetään voimassa, polkumyyntitullit vaikuttavat yritykseen edelleen erittäin todennäköisesti, koska se todennäköisesti jatkaa tuontia asianomaisista maista. Tullien negatiivinen vaikutus on tuskin kovin merkittävä jatkossakaan, kun otetaan huomioon, että yritys voi vaihdella tuontilähteitään kuten aiemminkin. Jos toisaalta toimenpiteet kumotaan, yritys hyötyisi siitä asianomaisista maista tulevan tuonnin osalta ja voisi todennäköisesti lisätä kannattavuuttaan.
(406)
Muiden unionin tuottajien tarkempi analyysi vahvistaa yleiset havainnot, eli tuottajat kehittivät erilaisia liiketoimintamalleja ja useimmat niistä vaikuttavat saaneen etua polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta, koska ne ilmoittivat parantaneensa tilannettaan hieman ja lisänneensä kilpailukykyään mukauttamalla mm. tuotantostrategioitaan ja myyntikanaviaan. Näin ollen käytettävissä olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että useimmat näistä tuottajista saisivat edelleen etua toimenpiteiden voimassaolosta ainakin siltä osin kuin kyse on päätöksestä säilyttää tuotantotoimintaa unionissa. Toisaalta nämä tuottajat kärsisivät, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta, koska asianomaisista maista tulevasta polkumyyntituonnista aiheutuisi hintoja alentavaa painetta niiden kaikissa tuotesegmenteissä.
(407)
Kielteiset vaikutukset joihinkin tuottajiin, jotka ovat ulkoistaneet tuotantoaan asianomaisiin maihin, eivät mitä todennäköisimmin edelleenkään olisi kohtuuttomia, kuten havaittiin aiemmin ja kun otetaan huomioon, että toimenpiteet eivät estäneet näitä tuottajia jatkamasta ulkoistamista asianomaisiin maihin. Näin ollen polkumyyntitullien vaikutus kyseisiin tuottajiin riippuu pääasiassa yritysten omista ulkoistamispäätöksistä. Yritykset voivat siis itse ohjailla polkumyyntitullien vaikutuksia.
4. ETUYHTEYDETTÖMIEN TUOJIEN ETU
4.1 Yleistä
(408)
Tarkastelua koskevassa tutkimuksessa vahvistettiin, että tuojien joukosta voidaan erottaa kaksi pääryhmää. Yhdessä ryhmässä on pääasiassa yrityksiä, jotka tuovat ja jälleenmyyvät oman tuotemerkkinsä jalkineita, joiden tuotanto on ulkoistettu kolmansiin maihin. Näillä yrityksillä on yleensä merkittävästi toimintaa unionissa, esimerkiksi suunnittelu, tutkimus- ja kehitystoiminta sekä raaka-aineiden hankinta, ja toisinaan niillä on jopa oma jakeluketju. Tähän ryhmään kuuluvilla tuojilla on näin ollen unionissa merkittävää lisäarvoa tuovaa toimintaa, johon on yleensä palkattu suhteellisen paljon työntekijöitä. Toiseen ryhmään kuuluvat tuojat, jotka ovat puhtaasti kauppiaita ja keskittyvät kaupankäynnissään enemmän määriin ja vähemmän tuotemerkkeihin; ne käyvät kauppaa pääasiassa omilla tuotemerkeillään. Näillä tuojilla on yleensä pienemmät rakennekustannukset ja vähemmän lisäarvoa tuovaa toimintaa unionissa.
(409)
Näiden kahden ryhmän sisällä havaittiin erilaisia liiketoimintamalleja. Ensimmäisessä ryhmässä voidaan esimerkiksi erottaa tuotemerkkejä, jotka ovat eurooppalaista alkuperää, mutta myös muita kuin eurooppalaisia tuotemerkkejä sekä virallisempia ja vapaa-ajan jalkineita. Toisessa ryhmässä on tuojia, joilla on omia vähittäismyymälöitä mutta myös tuojia, jotka myyvät ainoastaan tukkumyyjille/jakelijoille. Jotkin tähän toiseen ryhmään kuuluvat yritykset käyvät kauppaa ainoastaan oman tuotemerkkinsä jalkineilla, mutta toisilla on myös erityisiä ulkoistamissopimuksia tunnettujen tuotemerkkien kanssa ja/tai lisenssisopimuksia ja/tai yhteisyrityksiä.
(410)
Jotta voitaisiin ottaa huomioon tuojien monimuotoisuus ja saada mahdollisimman täydellinen kuva, tuojien tilannetta on analysoitu eri näkökulmista. Tuojilta ja niiden järjestöiltä saadut kommentit analysoitiin ensin. Niiden lisäksi käytettiin tilastotietoja sekä asiaan liittyviä julkaisuja. Lopuksi vielä joidenkin keskeisten taloudellisten tietojen hankintaan käytettiin tuojien otoksen tarkistettuja tietoja.
(411)
Kuten edellä mainittiin, joidenkin keskeisten taloudellisten tietojen vahvistamiseksi tuojiin päätettiin soveltaa otantaa. Päätös tehtiin sillä perusteella, että alkuperäisen tutkimuksen mukaan yhteistyössä toimineiden tuojien lukumäärä oli suuri ja monet niistä olivat vastanneet kyselyyn. Sen vuoksi tässä toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa pidettiin asianmukaisena soveltaa otantaa.
(412)
Ilmoittautuneista 21:stä unionin tuottajasta, jotka olivat halukkaita toimimaan yhteistyössä tutkimuksessa, otokseen valittiin kahdeksan (ks. 37 kappale). Otos koostui viidestä määrän sekä tuonnin ja jälleenmyynnin kannalta tarkasteltuna suurimmasta yrityksestä unionissa sekä muutamasta pienemmästä tuojasta; jälkimmäiset otettiin mukaan, jotta saatiin edustavampi poikkileikkaus yhteistyötä tarjoavista osapuolista niiden eri liiketoimintamallien, maantieteellisen sijainnin ja tuotesegmenttien osalta. Otokseen valittiin enimmäismäärä yrityksiä, jotka voitiin kohtuudella tutkia käytettävissä olevana aikana. Tutkimuksen aikana käytettävissä olevien tietojen perusteella otokseen valittujen tuojien osuus tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista unioniin oli 18 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Yksi otokseen valituista yrityksistä ei lopulta vastannut kyselyyn, vaikka se oli ilmoittanut haluavansa tulla sisällytetyksi otokseen, ja kaikki pyrkimykset varmistaa tämän pienen tuojan yhteistyö osoittautuivat turhiksi. Sen vuoksi yritys oli lopulta suljettava otoksesta. Seitsemän muuta otokseen valittua tuojaa teki kattavaa yhteistyötä tutkimuksessa ja toimitti kyselyvastaukset annetuissa määräajoissa.
(413)
Kuten edellä todettiin, otokseen valittujen tuojien kootut tarkistetut tiedot ovat muun muassa mahdollistaneet tarkan analyysin tietyistä keskeisistä talouden parametreistä, jotka voitiin kohtuudella hankkia vain otannan kautta, kun otetaan huomioon toimijoiden suuri määrä. Tuojien tilanteen analysoinnissa ei ole kuitenkaan rajoituttu vain tietoihin, jotka on saatu otannan puitteissa. Unionin etua koskevassa analyysissä on otettu huomioon myös erityisiä media- ja markkinatutkimuksia sekä osapuolilta pyydettyjä ja saatuja tietoja. Näiden tietojen käytöllä varmistettiin, että kaikki tällä sektorilla käytetyt tärkeimmät liiketoimintamallit olivat riittävästi edustettuina analyysissä.
(414)
Otokseen valittuja tuojia koskevien tarkistettujen tietojen ja tapauskansioon sisältyvien muiden tietojen perusteella arvioitiin, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti ja jälleenmyynti jakelijoille/vähittäismyyjille tarjosi työtä noin 23 000 hengelle unionissa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
4.2 Tuontimäärät
(415)
Eurostatin tiedot osoittivat (ks. taulukko 4), että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonti väheni vuodesta 2005 lähtien merkittävästi eli noin 90 miljoonaa paria. Samalla kaudella nahkajalkineiden tuonti muista maista lisääntyi noin 43 miljoonalla parilla 201 miljoonaan pariin. Tuloksena on, että kun vuonna 2005 tuonnin määrä Kiinasta ja Vietnamista oli paljon suurempi (+ 80 %) kuin tuonnin määrä kaikista muista maista, tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuonti muista maista oli ylittänyt Kiinasta ja Vietnamista tulevan tuonnin 4 prosentilla. Myös Eurostatin tiedot osoittavat, että tarkasteltavana olevan tuotteen kokonaistuonti väheni vuodesta 2005 lähtien 11 prosenttia.
(416)
Yksi suuri tuoja, joka toimi yhteistyössä tutkimuksessa muttei osallistunut otokseen, ilmoitti samanlaisesta tuonnin kehityksestä. Yritys ilmoitti, että sen tarkasteltavana olevan tuotteen ostot vähenivät 25 prosenttia vuodesta 2005, kun taas nahkajalkineiden ostot muista maista lisääntyivät merkittävästi.
(417)
Otokseen valittujen tuojien osalta nahkajalkineiden tuonti vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä kehittyi määrän osalta seuraavasti:
Taulukko 19
Otokseen valittujen tuojien tuontimäärät (paria)
2005
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiina ja Vietnam
29 761 231
30 806 163
26 616 891
29 577 492
Indeksi
100
104
89
99
Muut maat
13 181 962
16 077 607
22 680 174
28 096 596
Indeksi
100
122
172
213
(418)
Otokseen valitut tuojat lisäsivät yleisten tilastotietojen mukaan merkittävästi nahkajalkineiden ostoja muista maista. Tuontimäärät Kiinasta ja Vietnamista ovat pysyneet melko vakaalla tasolla vuodesta 2005; ne putosivat hieman vuonna 2007 mutta palasivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla lähes vuoden 2005 tasolle. Tämän seurauksena on myytyjen nahkajalkineiden kokonaismäärä lisääntynyt otokseen valittujen tuojien osalta lähes kolmanneksen vuodesta 2005 niin, että suuntaus asianomaisista maista on käyttöön otetuista polkumyyntitoimenpiteistä huolimatta vakaaja suuntaus kolmansista maista on kasvava. Eniten etua tuonnin kasvamisesta kolmansista maista ovat saaneet Indonesia ja Intia.
(419)
Otokseen valittujen yritysten ostot asianomaisista maista osoittavat vakaata suuntausta, mikä ei vastaa Eurostatin havaitsemaa suuntausta (merkittävä väheneminen). Otoksen tarkempi tarkastelu osoittaa, että asianomaisista maista tulevan tuonnin vakaa suuntaus johtuu siitä, että yksi otokseen valituista suurista tuojista - Eurostatin ja muiden otokseen valittujen tuojien suuntauksen vastaisesti - lisäsi merkittävästi ostojaan kolmansista maista ja tämän lisäksi kysyntään vastaamiseksi lisäsi myös tuontiaan asianomaisista maista merkittävästi, minkä vuoksi tällaisen tuonnin laskeva suuntaus tasaantui otoksessa. Tämä huomioon ottaen päätellään, että tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin kehitys otoksessa on yhdenmukainen Eurostatin tietokannan kvantitatiivisen analyysin kanssa eli asianomaisista maista tuleva tuonti väheni yleisesti.
4.3 Ostohinnat
(420)
Eurostatin tiedot (ks. taulukko 5 ja 8) osoittavat, että asianomaisista maista ja kolmansista maista tulevien nahkajalkineiden keskimääräiset tuontihinnat ovat nousseet vuodesta 2005 ja kolmansista maista tulevien nahkajalkineiden cif-tuontihinnat ovat nousseet jopa hieman enemmän kuin asianomaisista maista tulevien nahkajalkineiden cif-hinnat. Kun kuitenkin otetaan huomioon, että nahkajalkineiden valikoimalla on merkittävä vaikutus hintoihin ja että tämä valikoima on kaikkien vientiä harjoittavien maiden osalta saattanut muuttua merkittävästi, keskimääräiset hinnat, jotka voidaan laskea Eurostatin ilmoittamista määristä ja arvoista, eivät välttämättä ole kaikkein tarkimmat hintasuuntausten määrittämiseksi. Otokseen valittujen tuojien hintasuuntausta voidaan pitää merkityksellisempänä, koska tuojien tuotevalikoima on todennäköisesti muuttunut vähemmän, kun otetaan huomioon, että kaikki tuojayritykset ovat erikoistuneet tietyntyyppisiin ja -tyylisiin jalkineisiin jo pitkän ajan.
(421)
Otokseen valitut tuojat edustivat siis erilaisia liiketoimintamalleja (ks. 412 kappale sekä 408 kappale ja sitä seuraavat kappaleet), minkä johdosta keskimääräiset hinnat tuojaa kohti erosivat toisistaan merkittävästi. Lisäksi jotkin tuojista kävivät kauppaa usealla miljoonalla parilla vuodessa kun taas toiset ”vain” muutamalla sadalla tuhannella parilla vuodessa. Joidenkin yksittäisten tuojien osalta myyty määrä - ja tämän vuoksi niiden painoarvo otoksessa - vaihteli huomattavasti tarkastelujaksolla. Näistä syistä katsottiin, että painotettuja keskimääräisiä tuloksia olisi täydennettävä laskennallista keskiarvoa koskevalla analyysillä, jotta voitaisiin saada täydellinen kuva asiaan liittyvistä suuntauksista.
(422)
Otokseen valittujen tuojien keskimääräiset tuontihinnat vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä olivat seuraavat:
Taulukko 20
Otokseen valittujen tuojien keskimääräiset tuontihinnat (euroa)
2005
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Kiina ja Vietnam
Cif-hinta: painotettu keskiarvo
11,10
11,81
10,24
10,07
Indeksi
100
106
92
91
Cif-hinta: laskennallinen keskiarvo
10,17
11,42
10,54
10,42
Indeksi
100
112
104
102
Hinta lastia purettaessa (10): painotettu keskiarvo
11,72
13,43
12,12
11,88
Indeksi
100
115
103
101
Hinta lastia purettaessa (10): laskennallinen keskiarvo
10,74
12,98
12,48
12,30
Indeksi
100
121
116
115
Muut maat
Cif-hinta: painotettu keskiarvo
13,11
12,71
10,85
10,46
Indeksi
100
97
83
80
Cif-hinta: laskennallinen keskiarvo
12,21
12,56
12,59
11,53
Indeksi
100
103
103
94
(423)
Kun analysoidaan cif-tuontihintoja Kiinasta ja Vietnamista vuodesta 2005 eli viimeisestä vuodesta, jolloin polkumyyntitulleja ei ollut käytössä, tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon asti, voidaan nähdä 2 prosentin nousu (laskennallinen keskiarvo) tai 9 prosentin lasku (painotettu keskiarvo). Analysoidut tiedot osoittavat kaiken kaikkiaan vakaita tai hieman laskevia tuontihintoja ennen tuonti- ja polkumyyntitulleja. Molemmissa skenaarioissa tuontihinnat ennen tulleja nousivat voimakkaasti vuonna 2006 ja laskivat sen jälkeen.
(424)
Samaan aikaan molemmissa arvioinneissa muista maista tulevien nahkajalkineiden keskimääräiset cif-tuontihinnat laskivat (- 20 %:n ja - 6 %:n välillä). Tämän seurauksena erot asianomaisista maista ja kolmansista maista tulevien nahkajalkineiden tuontihinnoissa ennen tulleja ovat pienentyneet noin 2,00 eurosta paria kohti 1,00 euroon paria kohti (prosentteina noin 20 %:sta noin 10 %:iin - laskennalliset keskiarvot) taikka 2,00 eurosta 0,50 euroon (prosentteina noin 20 %:sta noin 5 %:iin - painotetut keskiarvot). Polkumyyntitullit lisätään ainoastaan Kiinan ja Vietnamin tapauksessa. Kiinasta ja Vietnamista sekä muista maista tulevien nahkajalkineiden keskimääräisen hinnan lastia purettaessa (eli tuontihinta, johon sisältyvät tuontikulut, tuontitullit ja tarvittaessa polkumyyntitullit) voidaan näin ollen katsoa olevan nyt vertailukelpoisemmalla tasolla. Muissa maissa valmistettujen nahkajalkineiden hinnoista tuli siis houkuttelevampia verrattuna asianomaisissa maissa valmistettujen nahkajalkineiden hintaan.
4.4 Jälleenmyyntihinnat
(425)
Tuojien jälleenmyyntihinnoista saatiin tarkkoja tietoja tuojien otoksesta. Otokseen valittujen tuojien jälleenmyyntihinnat tarkasteltavana olevan tuotteen osalta ovat kehittyneet seuraavasti:
Taulukko 21
Otokseen valittujen tuojien keskimääräiset jälleenmyyntihinnat (euroa)
2005
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Painotettu keskiarvo
34,62
36,97
33,68
32,28
Indeksi
100
107
97
93
Laskennallinen keskiarvo
27,09
29,72
28,46
29,24
Indeksi
100
110
105
108
(426)
Edellä olevien tietojen mukaan jälleenmyyntihinnat olivat vakaat tai kohosivat hieman vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Vuonna 2006 jälleenmyyntihinnat kohosivat 7-10 prosenttia, mikä vastaa cif-ostohintojen kohoamista vuonna 2006 (ks. 422 kappale). Vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä jälleenmyyntihinnat laskivat.
(427)
Tutkimuksessa ei saatu mitään tietoa tai näyttöä siitä, että muiden tuojien jälleenmyyntihinnat olisivat kehittyneet eri suuntaan kuin mitä edellä on kuvattu.
4.5 Kannattavuus
(428)
Otokseen valittujen tuojien kannattavuus vahvistettiin juuri kuvattujen tuonti- ja jälleenmyyntihintojen yhteiskuvan sekä tuojien muiden kustannustekijöiden kehityksen perusteella. Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen jotkin otokseen valitut tuojat kyseenalaistivat niitä koskevat voittotiedot ja pyysivät tarkistettujen tietojen hyväksymistä. Jotkin näistä pyynnöistä hyväksyttiin ja joitakin kirjausvirheitä korjattiin. Seuraavassa näkyvät tarkistetut kannattavuustiedot:
Taulukko 22
Otokseen valittujen tuojien keskimääräiset voitot tarkasteltavana olevasta tuotteesta
(nettovoitto ennen veroja/liikevaihto)
2005
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Painotettu keskiarvo
36,2 %
18,1 %
20,5 %
20,4 %
Laskennallinen keskiarvo
29,6 %
17,8 %
20,7 %
21,3 %
Huom.: Tuojien myynnistä kuluttajille (vähittäismyynti) saatuja voittoja ei ole otettu huomioon.
(429)
Edellä esitetyt luvut on laskettu otokseen valittujen tuojien ilmoittamien tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien voittolukujen perusteella. Ilmoitettuja lukuja täytyi joissakin tapauksissa tarkistaa paikan päällä tehdyn tarkastuksen seurauksena. Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen neljä otokseen valittua tuojaa kyseenalaisti niitä koskevan kannattavuusanalyysin ja esitti uudelleen, että paikan päällä tehdyn tarkastuksen jälkeen toimitetut tarkistetut tiedot pitäisi hyväksyä. Yhden otokseen valitun tuojan osalta on huomattava, että sen pyyntö, joka koski myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia, hyväksyttiin osittain korjaamalla kirjausvirhe, ja tämä johti otoksen kannattavuuden hienoiseen laskuun verrattuna asianomaisille osapuolille ilmoitettuun kannattavuuteen. Sen pyyntö, jonka mukaan alun perin ilmoitetut myynti-, yleis- ja hallintokustannukset olisi hyväksyttävä ja lisäksi olisi otettava huomioon merkittävä määrä lisenssimaksuja, jotka sen väitetysti oli maksettava siihen etuyhteydessä olevalle yritykselle unionin ulkopuolelle, oli kuitenkin hylättävä. Tarkastuskäynnin aikana havaittiin, että alun perin ilmoitetut myynti-, yleis- ja hallintokustannukset oli yliarvioitu, eikä yritys voinut esittää näyttöä näistä summista. Näin ollen tehtiin korjaus tarkastuskäynnillä saatujen asiakirjojen perusteella. Väitettyjä lisenssikustannuksia koskeva määrä esitettiin vasta tarkastuskäynnin jälkeen, eikä sen tueksi esitetty riittävää näyttöä. Myös toinen otokseen valittu tuoja toisti pyyntönsä, jonka mukaan olisi hyväksyttävä tarkistetut kannattavuustiedot, jotka perustuvat väitteen mukaan Yhdysvaltojen viranomaisille toimitetussa lomakkeessa esitettyyn voittoon. Tältä osin on huomattava, että yritys oli toimittanut tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevan kannattavuustaulukon, joka vahvistettiin tarkastuskäynnillä, koska se voitiin sovittaa täysin yhteen auditoitujen tilien ja muun käytettävissä olevan tiedon kanssa.
Tarkastuskäynnin jälkeen lähetetyssä asiakirjassa mainittiin vain yleinen ”Eurooppaa” koskeva voittotaso, ja siihen sisältyivät kaikki tuotteet ja todennäköisesti myös toiminta 27 jäsenvaltion ulkopuolella mutta maantieteellisesti Euroopassa (Sveitsissä ja Balkanin maissa). Lomaketta ei voitu myöskään yhdistää paikan päällä tarkistettuihin tietoihin, minkä vuoksi pyyntö hylättiin. Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen toimittamissaan huomautuksissa yritys antoi asiasta lisätietoja, mutta myöhäisen toimittamisen ja näytön puuttumisen vuoksi sitä ei voitu ottaa huomioon. Kyseisen yrityksen toinen pyyntö liittyi joihinkin kustannuksiin, jotka olisi pitänyt ottaa huomioon ja joista kahta ei voitu yhdistää paikan päällä tarkistettuihin tietoihin. Kolmannen kustannuserän, joka tarkistettiin tarkastuskäynnillä mutta joka oli jäänyt pois taulukosta, huomioon ottaminen sitä vastoin hyväksyttiin. Vaikutus kannattavuuteen oli kuitenkin vähäinen. Kolmas tuoja toimitti alun perin voittoa koskevia tietoja vain pienestä osasta unionin toiminnoistaan. Toimitettuja tietoja ei voida pitää edustavina yrityksen unionin toimintojen osalta, koska kustannuksissa ja tuloissa oli huomattavia alueiden välisiä eroja. Näin ollen voittoja koskevia tietoja täydennettiin paikan päällä tehdyssä tarkastuksessa muilla unionin toimintoja koskevilla luvuilla, jotka perustuivat kaikkiin saatavilla oleviin tarkastettaviin tietoihin. Yritys vastusti näiden laskelmien tulosta ja toimitti tarkastuskäynnin lopulla tarkistetun kannattavuustaulukon, joka erosi komission laskelmista ainoastaan yhden kohdan eli ostokustannusten osalta. Koska ehdotettuja ostokustannuksia ei voitu yhdistää käytettävissä oleviin tietoihin toisin kuin komission vahvistamia ostokustannuksia, tarkistettua taulukkoa ei hyväksytty. Näin ollen pyyntö hylättiin ja käytettiin paikan päällä tehdyn tarkastuksen aikana vahvistettuja kannattavuustietoja. Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen neljäs tuoja kiisti omat kannattavuustietonsa, jotka oli toimitettu, tarkistettu ja hyväksytty muutoksitta paikan päällä tapahtuneen tarkastuksen aikana, ja väitti, että käytetty menetelmä ei ole paikkansapitävä. Koska yritys ei kuitenkaan ehdottanut eri menetelmää, jota voitaisiin soveltaa tarkasteltavana olevasta tuotteesta saadun voiton määrittämiseen, pyyntö oli hylättävä perusteettomana.
(430)
On muistettava, että alkuperäisessä tutkimuksessa yhteistyössä toimineilta tuojilta saatujen kyselyvastausten mukaan painotettu keskimääräinen nettovoitto oli 12 prosenttia 1 päivän huhtikuuta 2004 ja 31 päivän maaliskuuta 2005 väliseltä ajalta. Tässä tarkastelussa otokseen valittujen tuojien tarkistetut tiedot kuitenkin osoittivat, että kyseisten tuojien painotettu keskimääräinen voitto vuonna 2005 oli 20 prosenttia. Vuonna 2005 kannattavuus putosi huomattavasti eli yli 18 prosenttiyksikköä painotetun keskiarvon perusteella ja noin 12 prosenttiyksikköä laskennallisen keskiarvon perusteella. Vaikuttaa siltä, että useimmista myyntisopimuksista oli jo sovittu ennen väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa maaliskuussa 2006, ja sovituissa myyntihinnoissa ei useissa tapauksissa otettu huomioon polkumyyntitullien mahdollista käyttöönottoa. Tämän vuoksi otokseen valittujen tuojien voitot tarkasteltavana olevasta tuotteesta pienenivät vuonna 2006. Vuonna 2007 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla voitot kasvoivat jälleen mutta olivat edelleen 8-16 prosenttiyksikköä alle vuonna 2005 saavutetun tason.
(431)
Kun otetaan huomioon, että maaliskuun 2006 jälkeen useimmat otokseen valitut tuojat mukauttivat hankintakanaviaan ja hinnoitteluaan muuttuneiden olosuhteiden (eli polkumyyntitullien käyttöönoton) mukaan, analysoitiin tarkemmin tekijöitä, jotka vaikuttivat kannattavuuteen vuodesta 2007 lähtien. Näistä havaittiin seuraavaa. Voittojen putoaminen vuonna 2006 johtui suureksi osaksi polkumyyntitulleista, mutta vuonna 2007 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla myös yrityskohtaisilla tekijöillä oli merkittävää negatiivista vaikutusta tuojien otoksen voittoihin. Vuonna 2007 ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tiettyjen otokseen valittujen tuojien myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset kohosivat huomattavasti, minkä johdosta bruttokatteet heikkenivät voimakkaasti. Tämä vaikutti koko otokselle laskettuun voittoon. Kyseisten otokseen valittujen tuojien myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten kohoamiselle ei löydetty mitään yhteistä syytä kuten esimerkiksi urheilutapahtumien korkeammat markkinointikustannukset.
(432)
Samalla on huomattava, että euron ja Yhdysvaltojen dollarin vaihtokurssin kehitys on auttanut tuojia pitämään ostokustannukset alhaalla, myös tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Vuoden 2005 lopusta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun euron arvo kohosi lähes 30 prosenttia suhteessa dollariin, ja koska tuojien sopimukset tavarantoimittajien kanssa on yleensä tehty dollareissa ja tuojat ovat ilmoittaneet vain vähäisestä suojautumisen käytöstä, näin saatu ”voitto” pehmensi polkumyyntitullien ja muiden kohonneiden kustannusten vaikutusta. Yhden otokseen valitun tuojan toimittamien tietojen perusteella voitot tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olisivat voineet olla jopa 6 prosenttiyksikköä alemmat, jos vaihtokurssit olisivat pysyneet vakaina.
(433)
Lisäksi tehtiin vaihtoehtoinen kannattavuusanalyysi, jossa erotettiin toisistaan oman tuotemerkin jalkineista ja merkkijalkineista saadut voitot. Otokseen valituilta tuojilta saatuja tarkistettuja tietoja täydennettiin suurelta oman tuotemerkin jalkineiden tuojalta saaduilla tiedoilla; kyseinen tuoja ei ilmoittautunut otokseen mutta toimi yhteistyössä tutkimuksessa toimittamalla huomautuksiaan. Näiden tietojen mukaan oman tuotemerkin jalkineiden tuojien voitot olivat yleisesti merkittävästi alemmat kuin useimpien merkkijalkineiden tuojien voitot, mutta ne olivat edelleen korkealla tasolla (11-17 prosenttia) tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä vahvistaa alkuperäisen tutkimuksen päätelmän, jonka mukaan tähän ryhmään kuuluvat tuojat ilmoittivat voitokseen keskimäärin 17 prosenttia. Toisaalta tässä tarkemmassa analyysissä tuli myös ilmi, että merkkijalkineiden tuojien kannattavuus on parantunut alkuperäisen tutkimuksen jälkeen. Kyseisessä tutkimuksessa tuojat ilmoittivat keskimääräiseksi kannattavuudekseen noin 10 prosenttia, kun taas otokseen valittujen merkkijalkineiden tuojien voitot tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat yli 20 prosenttia. Näin ollen voidaan päätellä, että oman tuotemerkin tuojien ryhmän taloudellinen tilanne on yleisesti ottaen pysynyt suunnilleen samana alkuperäisen tutkimuksen jälkeen, mutta merkkijalkineiden tuojien tilanne vaikuttaa jopa parantuneen.
(434)
Otokseen valittujen tuojien saamat voitot olivat kuitenkin kaikissa tapauksissa suhteellisen korkeat eivätkä ne osoittaneet laskevaa suuntausta vuoden 2006 jälkeen. On myös huomattava, että otokseen valittujen tuojien yleinen voittotaso, joka oli aina yli 10 prosenttia, osoittaa, että kyseessä on melko vakaa ja kestävä liiketoiminta.
(435)
Tutkimuksessa ei saatu mitään tietoa tai näyttöä siitä, että muiden tuojien voittotasot olisivat kehittyneet eri suuntaan kuin mitä edellä on kuvattu.
4.6 Talouden taantuman vaikutus tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen
(436)
Juuri tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen alkaneen maailmanlaajuisen talouskriisin vuoksi pidettiin aiheellisena analysoida tuojien tilannetta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen. Monissa saaduissa huomautuksissa viitattiin suoriin negatiivisiin vaikutuksiin, joita talouden taantumalla olisi sektoriin ja jotka pahentaisivat polkumyyntitullien negatiivista vaikutusta. Osapuolten toimittamien lisätietojen ja huomautusten sekä julkisesti saatavilla olevien tietojen (esim. Eurostat ja markkinatutkimukset) perusteella päädyttiin seuraaviin päätelmiin.
(437)
Käytettävissä olevien tilastotietojen perusteella vaikuttaa siltä, että tuonti asianomaisista maista väheni edelleen, vaikkakin väheneminen on kohtuullista, kun sitä verrataan vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson väliseen kauteen (- 15 % tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen). Samalla tuonti kolmansista maista kasvoi edelleen. Toisin sanoen tuotannon siirtäminen asianomaisista maista kolmansiin maihin on edelleen käynnissä. Eurostatin tiedot osoittavat myös tuontihintojen voimasta nousua, etenkin asianomaisista maista tulevien jalkineiden osalta (+ 21,5 % tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon verrattuna).
(438)
Samanlaisesta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisestä kehityksestä raportoivat tuojat, joiden hankinta muista maista kasvoi edelleen ja hankinta asianomaisista maista väheni. Tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimäärät pysyivät kaiken kaikkiaan melko vakaina. Tuojat selittivät, että noin kuuden kuukauden toimitusajan vuoksi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeiset ostot olivat tulosta tilauksista, jotka oli tehty ennen talouden taantuman alkua. Otokseen valittujen tuojien tarkasteltavana olevan tuotteen keskimääräiset ostohinnat (euroina) kohosivat noin 15 prosenttia verrattuna tarkastelua koskevaan tutkimusajanjaksoon. Tuojien mukaan hinnannousun syynä on ensinnäkin vuoden 2008 lopun ja vuoden 2009 alun Yhdysvaltojen dollarin kurssi, joka nosti tuotteiden hankintakustannuksia euromääräisinä asianomaisista maista, ja toiseksi tuotantokustannusten, erityisesti työvoimakustannusten, kohoaminen asianomaisissa maissa.
(439)
Koska jälleenmyyntihinnat säilyivät vakaina tai nousivat vain hieman, vaikuttaa siltä, että otokseen valittujen tuojien kannattavuus niiden käydessä kauppaa tarkasteltavana olevalla tuotteella oli ehkä kärsinyt lisää. Lisäksi tuojat väittivät, että ennakkotilausten ja myöhemmän kysynnän supistumisen vuoksi niiden varastot ovat kasvaneet huomattavasti. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisen tuojien voittotason laskelmat, jotka perustuivat toimitettuihin hintatietoihin, osoittivat, että voittojen lasku olisi todennäköisesti kohtuullista (noin 2 prosenttiyksikköä), eli voittotaso olisi edelleen hyvä.
(440)
Useat tuojat kuitenkin mainitsivat, että syksystä 2008 lähtien kysyntä oli heikentynyt merkittävästi eikä tämä näy vielä tuontimäärissä, koska tilaukset on tehty 6-9 kuukautta aiemmin eli ennen talouden taantuman alkua. Tämän vuoksi tuojat odottivat tuontimäärien putoavan enemmän seuraavana sesonkina. Lisäksi useat tuojat ilmoittivat, että jotkin suurista jakeluketjuista olivat joko ajautuneet konkurssiin tai niillä oli maksuvaikeuksia, minkä vuoksi tilauksia oli peruutettu, tuojien varastot ovat kasvamassa ja niiden on myönnettävä erikoisalennuksia asiakkailleen. Jotkin otokseen valituista tuojista olivat jo ilmoittaneet suurista rakenneuudistussuunnitelmista taantuman vuoksi, ja toiset ilmoittivat pyrkivänsä hallitsemaan kustannuksia muutoin.
(441)
Edellä esitetystä seuraa, että heinäkuuhun 2009 asti talouskriisin vaikutukset olivat vielä vähäisiä tuonti- ja myyntimäärien suhteen, koska tilaukset oli tehty ennen kuin kriisi alkoi vaikuttaa kuluttajiin ja tilaukset perustuivat optimistisempiin kuluttajaodotuksiin. Kannattavuuden suhteen vaikuttaa siltä, että useimmat tuojat ovat tähän mennessä onnistuneet pitämään kriisin vaikutukset vähäisinä myös toteuttamalla eri toimenpiteitä kustannusten hallitsemiseksi.
4.7 Todennäköiset vaikutukset, jos toimenpiteet pidetään voimassa
(442)
Jos toimenpiteitä jatketaan, on erittäin todennäköistä, että ne vaikuttavat tuojiin enemmän tulevaisuudessa talouden parametrien muututtua merkittävästi: hiljattain havaitun ostohintojen nousun ja odotetun yleisen kulutuksen laskun myötä polkumyyntitullien vaikutuksista tulee selvempiä kuin aiemmin, vaikka valuuttakurssien kehitys vaimentaisikin ostohintojen nousua kuten tarkastelujaksolla tapahtui. Useat tuojat ilmoittivat lisäksi, että muut merkittävät kustannukset, kuten työvoimakustannukset, nousivat asianomaisissa maissa. Tarkasteltavana olevasta tuotteesta saadut voitot kaiken kaikkiaan todennäköisesti laskevat lähitulevaisuudessa, mutta suureksi osaksi myös muiden kohonneiden kustannusten vuoksi eikä vain polkumyyntitullien vuoksi. Koska tuojien katteet olivat yleisesti ottaen hyvät, lasku ei kaiken todennäköisyyden mukaan vaaranna näitä yrityksiä.
(443)
Kuten on nähty vuodesta 2005 lähtien, tuojat todennäköisesti hankkivat edelleen tai ryhtyvät hankkimaan suurempia määriä muista kolmansista maista, koska polkumyyntitulli vaikuttaa niihin enemmän. Samaan aikaan tuojat todennäköisesti pyrkivät siirtämään suuremman osuuden yleiskustannusten noususta vähittäismyyjille/jakelijoille. Kun kuitenkin otetaan huomioon vähittäismyyjien/jakelijoiden suhteellinen merkitys tuojille (ks. 472 kappale), tuojat eivät todennäköisesti siirrä kaikkea mahdollista kustannusten nousua asiakkaidensa maksettavaksi. Tämä on huomattu myös heinäkuun 2008 ja maaliskuun 2009 välisellä kaudella.
(444)
Vaikutukset, joita tuojiin kohdistuu polkumyyntitullien voimassa pitämisestä kutistuvan kysynnän, kohoavien ostohintojen ja kuluttajien kasvavan hintatietoisuuden kaudella, riippuvat kuitenkin tuojien joustavuudesta. Jotkin tuojat ovat jo osoittaneet suurta joustavuutta hankintastrategioissaan ja tuotevalikoimassaan (enemmän jalkineita, joissa on erikoistekniikkaa, sekä/tai tekstiili-/muovijalkineita ja/tai asusteita). Näin ne voivat lieventää tullin vaikutuksia jatkossa. Muut tuojat, jotka ovat säilyttäneet perinteiset hankintakanavansa asianomaisissa maissa ja keskittyvät nahkajalkineisiin, saattavat kokea yleisen pudotuksen kannattavuudessaan ja/tai myynnissään.
4.8 Huomautuksia
(445)
Kuten 60 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa todettiin, useat osapuolet pyysivät tiettyjen jalkinelajien jättämistä tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Lisäksi useimmat osapuolet totesivat, että ellei tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää voida tarkistaa tässä tutkimuksessa, niiden tuomat jalkinelajit olisi jätettävä toimenpiteen soveltamisalan ulkopuolelle perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti. Jälkimmäiset väitteet perustuivat pääasiassa siihen, että unionissa ei väitetysti tuotettu näitä jalkinelajeja (tuotantokapasiteetti ja tuotantohalukkuus), mikä merkitsisi, ettei unionin tuotannonalan kanssa ole kilpailua eikä sille ole aiheutunut vahinkoa, ja siihen, että taloudellinen ympäristö on epäsuotuisa, jolloin toimenpiteellä olisi yhä suurempi negatiivinen vaikutus tuojiin, jakelijoihin, vähittäismyyjiin ja kuluttajiin unionissa.
(446)
On tärkeää korostaa, että asianomaisista maista tulevan tuonnin ja unionissa tuotetun jalkinelajin välillä havaittiin olevan merkittävää kilpailua (ks. 267 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Tämä merkitsee myös sitä, että unionissa on edelleen merkittävää nahkajalkineiden tuotantoa. Yleisemmin voidaan myös todeta, että tuotteen määritelmää ei voida muuttaa, laajentaa tai kaventaa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa, vaikka tuotantotavat unionissa mahdollisesti kehittyisivät toimenpiteen voimassaoloaikana.
(447)
Edellä todetusta huolimatta komissio otti yhteyttä asiaan liittyviin jalkinejärjestöihin saadakseen selvemmän kuvan unionissa tuotettujen tiettyjen jalkineiden lajeista ja määristä. Kerättyjen tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että useimpia jalkineita, joita esitetty väite koski, tuotetaan (edelleen) unionissa, ja että tuotantomallit eivät ole merkittävästi muuttuneet toimenpiteiden voimassaolokaudella. Näiden tietojen perusteella ei voida määritellä lopullisesti, kattavatko tietyt unionissa tuotetut kapean markkinasektorin tuotelajit näiden tuotteiden kysynnän.
(448)
Useimmat näistä tuotteista ovat kapean markkinasektorin tuotteita, joita myydään erikoisasiakkaille pieniä määriä, ne ovat korkealaatuisia, niissä on monimutkaisia teknisiä ominaisuuksia ja ne kuuluvat korkeaan hintaluokkaan (esim. ratsastussaappaat, keilailujalkineet tai erikoiskokoiset / kapeille jaloille tarkoitetut jalkineet). Tämän vuoksi nämä tuotelajit periaatteessa sopisivat unionin tuottajien toiminnan yleiseen määritelmään. Toimenpiteiden käyttöönotolla tai voimassa pitämisellä unionin tuottajia voidaan kannustaa investoimaan jälleen tällaiseen kapean markkinasektorin tuotelajien tuotantoon tai lisäämään niiden nykyistä tuotantokapasiteettia. Muutoin unionin tuottajilla ei olisi mitään kannustimia investoida tällaisiin tuotantolinjoihin. Koska toimenpiteiden tarkoituksena ei ole pysäyttää tuontia eivätkä ne tehneet niin tässäkään tapauksessa, on perusteltua ottaa polkumyyntitoimenpiteitä käyttöön myös kyseisten kapean markkinasektorin tuotelajien osalta niin kauan kun selvää jakoa eri tuotelajien välille ei voida tehdä. Kapean markkinasektorin tuotteiden osalta saatavilla olevat vähäiset tiedot osoittavat, että niiden osuus koko tuonnista on erittäin vähäinen ja että sen vuoksi toimenpiteiden vaikutusta kyseisiin tuotelajeihin ei pidetä suhteettomana suurimpaan osaan tuontia suhteutettuna.
(449)
Jotkin urheilujalkineiden tuojat ja niiden järjestöt totesivat, että niillä ei ole todellista hankintavaihtoehtoa unionissa.
(450)
Ensinnäkin on huomattava, että kansallisilta jalkinealan järjestöiltä kerättyjen tietojen mukaan unionissa tuotetaan edelleen merkittävästi urheilujalkineita, vaikkakaan ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että kysyntä ylittää tarjonnan tällä segmentillä. Vaikka oletettaisiinkin, että unionissa ei tuoteta riittävästi urheilujalkineita, tutkimuksessa kävi ilmi, että vaihtoehtoisia hankintalähteitä on olemassa, kuten Indonesia ja Intia, jotka tarjoavat yhä kilpailukykyisempiä hintoja, kuten edellä on osoitettu.
(451)
Useat otokseen valitut tuojat, varsinkin suuret maailmanlaajuisten merkkien tuojat, väittivät lisäksi, että niillä on tiettyihin tehdasryhmiin Kiinassa ja Vietnamissa pitkäaikaisia strategisia suhteita, jotka perustuvat laatu-, sosiaali-, turvallisuus- ja ympäristöstandardeihin, joiden kehittäminen vei vuosia. Sen vuoksi hankintalähteen vaihtaminen tuotantoa siirtämällä aiheuttaisi korkeita kustannuksia ja pitkiä viivästyksiä (12-18 kuukautta).
(452)
On jälleen korostettava, että kyseessä olevat polkumyyntitoimenpiteet eivät ole tuontia ehkäiseviä, eli se, että toimenpiteitä on otettu käyttöön kaupan vääristymisen korjaamiseksi, ei ole aiheuttanut tuonnin pysähtymistä asianomaisista maista eikä tuojien ole tarvinnut hankkia tuotteita muista maista. Edellä todetusta huolimatta tutkimuksen mukaan esiintyy huomattavaa joustavuutta: tuojat yleensä ostavat tavarantoimittajaryhmiltä, joilla on tuotantokeskuksia useissa Aasian maissa. Nämä ryhmät ovat joustavia ja voivat siirtää hankintansa yhdestä maasta toiseen, jos siihen on kannustimia. Tarkasteltavana olevan tuotteen hankintaan liittyvästä otoksesta vuodesta 2005 lähtien saadut kootut tiedot, jotka esitetään tiivistettynä 417 kappaleessa, osoittavat, että useimmat otokseen valituista tuojista ovat vuoden tai kahden sisällä vaihtaneet maata, josta merkittävä osa niiden hankkimista nahkajalkineista on peräisin. Yksi suuri tuoja, joka ei kuulunut otokseen, ilmoitti lisänneensä tuontia muista Aasian maista asianomaisista maista tulevan tuonnin kustannuksella. Sen vuoksi tapauskansiossa olevat tiedot osoittavat, että tuotannon siirtämistä maasta toiseen ei pidetä liian hankalana ja se vaikuttaa olevan melko yleistä, vaikka siihen saattaakin liittyä ylimääräisiä kustannuksia. Väite on näin ollen hylättävä.
(453)
Tuojien järjestöt ja jotkin tuottajat myös totesivat, että tuojat eivät olleet enää sellaisessa asemassa, että ne voisivat ottaa kantaakseen tullien vaikutukset. Väitteen mukaan vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä toimenpiteiden negatiivinen vaikutus kuluttajiin oli (osittain) kompensoitunut vaihtokurssien kehityksen vaikutuksella vuodesta 2006 lähtien, mutta näiden väitteiden mukaan vaihtokurssien muuttuminen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson lopusta lähtien on tehnyt jälleenmyyntihintojen korottamisen välttämättömäksi, ja sen seurauksena kuluttajat joutuvat maksamaan myymälöissä korkeamman hinnan, jos tullit pidetään voimassa.
(454)
On tiedossa, että euron kurssi suhteessa Yhdysvaltojen dollariin on vahvistunut huomattavasti polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotosta lähtien, kuten on todettu myös 432 kappaleessa. Vaihtokurssien kehitys on ollut eduksi tarkasteltavana olevan tuotteen tuojille vuoden 2005 lopusta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun asti, koska sopimukset niiden tavarantoimittajien kanssa tehdään yleensä dollareissa ja euron arvo nousi lähes 30 prosenttia suhteessa dollariin kyseisenä aikana.
(455)
Väitteestä, jonka mukaan tuojat eivät ole kyenneet ottamaan kantaakseen tullin vaikutuksia vaihtokurssien kehityksen vuoksi vuoden 2008 puolivälistä asti, minkä vuoksi tuontihinnat ovat korkeammat euroina, on todettava, että voittotaso, jonka tuojat saavat tarkasteltavana olevan tuotteen myynnistä, kuten otoksen perusteella analysoitiin (ks. taulukko 22), oli edelleen hyvä tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Sen mukaan tuojien pitäisi olla sellaisessa asemassa, että ne pystyvät jatkamaan toimintaansa kestävällä tavalla, vaikka valuuttakurssien kehitys olisikin niiden kannalta epäsuotuisaa jonkin aikaa. Valuuttakurssien kehityksestä voidaan lisäksi todeta, että ei ole mitään merkkejä siitä, että euro olisi vapaassa pudotuksessa dollariin nähden; euro kyllä heikkeni dollariin nähden heinäkuusta marraskuuhun 2008, mutta on liikkunut taas ylöspäin sen jälkeen. Sen vuoksi on spekulatiivista ennakoida euron heikkenemistä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Nahkajalkineiden vähittäismyyntihinnoista on vielä huomattava, että nahkajalkineilla on useita muitakin hankintalähteitä, joita tuojat yhä enemmän käyttävät. Sen vuoksi tapauskansiossa ei ole mitään tietoja, jotka osoittaisivat, että tuojien on siirrettävä tulli täysimääräisenä tukku-/vähittäismyyjien kannettavaksi, mistä seuraisi vähittäismyyntihintojen merkittävä nousu. Sen vuoksi väite ei ole vakuuttava.
(456)
Jotkin tuojista - suurimmaksi osaksi merkkijalkineiden tuottajien ryhmästä - totesivat, että toimenpiteet vahingoittaisivat niiden tuomaa merkittävää valmistuslisäarvoa, jonka ne saavat unionissa aikaan merkittävällä toiminnallaan suunnittelun, kehittämisen, tuotemerkkien ja hankinnan alalla. Tutkimuksessa vahvistettiin tältä osin, että monet tuojat eivät pelkästään käy kauppaa jalkineilla vaan ovat myös sitoutuneet unionissa lisäarvoa tuovaan toimintaan, kuten edellä on esitetty. Tällainen toiminta luo merkittävästi korkeatasoisia työpaikkoja.
(457)
Tältä osin on huomattava, että otokseen valittujen tuojien toimittamista tiedoista ei käynyt ilmi, että näissä yrityksissä tarkasteltavana olevan tuotteen tuotannossa mukana olevien työntekijöiden määrä olisi vähentynyt vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisellä kaudella. Otokseen valittujen merkkijalkinetuottajien kootuista työllisyysluvuista oli päinvastoin havaittavissa hienoinen työpaikkojen määrän nousu. Tämä johtuu siitä, että polkumyyntitoimenpiteet - tarkoituksensa mukaisesti - eivät ole estäneet Kiinasta ja Vietnamista peräisin olevien nahkajalkineiden tuloa unionin markkinoille vaan ovat pikemminkin mukauttaneet niiden hintatasoa tasapuolisten toimintaedellytysten palauttamiseksi. Tässä tapauksessa tullit ovat lisäksi vaatimatonta tasoa, ja tuojat voivat vaihtaa hankintamaata, kuten ne joissakin tapauksissa ovat tehneetkin. Edellä esitetyn perusteella väite, jonka mukaan polkumyyntitoimenpiteet vaarantavat tuojien unioniin luomat korkeatasoiset työpaikat, on hylättävä.
4.9 Päätelmät
(458)
Edellä esitetyn analyysin perusteella päätellään lopullisesti, että vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisellä kaudella polkumyyntitoimenpiteillä on ollut vaikutusta tarkasteltavana olevan tuotteen unionin tuojien taloudelliseen tilanteeseen, mutta vaikutusta ei pidetä suhteettomana, kun otetaan huomioon tutkimuksessa esiin tullut tuojien kokonaisuudessaan vahva markkina-asema. Tuojien taloudellisen tilanteen vähäinen heikkeneminen vaikuttaa jatkuneen tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisten yhdeksän kuukauden aikana. Sektori on kuitenkin yleisesti ottaen hyvässä kunnossa, ja tarkasteltavasta tuotteesta saadut voitot ovat edelleen suuret. Sen vuoksi pidetään epätodennäköisenä, että toimenpiteiden voimassaololla olisi merkittäviä kielteisiä vaikutuksia tuojien etuihin.
4.10 Jakelijoiden/vähittäismyyjien etu
4.10.1 Yleistä
(459)
Saatavilla olevien tietojen perusteella vaikuttaa siltä, että unionin vähittäismyynti-/jakelumarkkinoilla noin 60 prosenttia kaikista jalkineista myydään perinteisten erikoisjakelijoiden (suurten vähittäismyyjien, jotka tuovat jalkineita usein itse, ja nk. ostajaryhmien) kautta ja noin 40 prosenttia kaikista jalkineista myydään muiden kuin erikoistuneiden jakelukanavien (supermarkettien, vaatetusliikkeiden ja tavaratalojen) kautta. Arvioiden mukaan vähittäismyynti-/jakelusektori unionissa työllistää noin 140 000 henkeä tarkasteltavana olevan tuotteen myynnissä kuluttajille. Pohjoisemmissa jäsenvaltioissa hallitsevat suuret vähittäismyyjät, mutta eteläisissä jäsenvaltioissa vähittäismyynnistä vastaavat usein pk-yritykset.
(460)
Suuret vähittäismyyntiketjut eivät halunneet osallistua tuojien otokseen eivätkä vastanneet vähittäismyyjien kyselylomakkeeseen, mutta yksi suuri tuoja/vähittäismyyjä ja vähittäismyyjien ryhmä vastasivat kirjallisesti ja niitä kuultiin. Ainoa vähittäismyyjä, jonka vastaukset voitiin tarkistaa, oli Clark’s, joka toimi yhteistyössä tuojana.
(461)
Tukkumyyjien, jakelijoiden ja vähittäismyyjien järjestöille lähetettyyn kyselyyn saatiin vastauksia seuraavilta järjestöiltä: European association of fashion retailers (AEDT), the European Branded Footwear Coalition (EBFC), the European Outdoor Group (EOG), EuroCommerce representing the retail, wholesale and international trade sectors in Europe, the Federation of European Sporting Goods Industries (FESI), the Foreign Trade Association (FTA), the Dutch association of fashion, shoes and sports retailers MITEX ja Svenskt Sportforum. Yksikään supermarketketju ei vastannut kyselyyn, mutta Lidl toimitti tietoa tarkasteltavana olevan tuotteen ostoistaan ja jälleenmyynnistään vuosien 2005 ja 2008 välillä. Edellä mainitut järjestöt ja vähittäismyyjät vastustivat toimenpiteitä ja niiden mahdollista pidentämistä ja väittivät, että toimenpiteet alensivat kannattavuutta ja saivat monet vähittäismyyjät etsimään vaihtoehtoisia tarjontalähteitä. Ne myös väittivät, että toimenpiteiden jatkaminen vahingoittaisi Euroopan jalkineteollisuutta, joka on onnistunut mukautumaan haasteisiin ja mahdollisuuksiin moderneilla markkinoilla, joilla valmistus ulkoistetaan. Ne katsoivat, että toimenpiteillä ei ole vältetty tuotannon massiivista muualle siirtymistä, eikä tuotanto palaa unioniin, koska unionin tuottajat eivät kykene vastaamaan kysyntään; kuluttajat haluavat laajan valikoiman laadukkaita jalkineita alhaisin hinnoin.
4.10.2 Ostohinnat
(462)
Jotta voitiin arvioida väitettä voittomarginaalien pienenemisestä polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen, ensimmäisessä vaiheessa analysoitiin jakelijoiden/vähittäismyyjien tarkasteltavana olevan tuotteen ostohintoja verrattuna myyntihintoihin, joita ne veloittivat vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kuten 425 kappaleessa kuvataan, otokseen valittujen tuojien kyselyvastausten perusteella vaikuttaa siltä, että tuojien jälleenmyyntihinnat, jotka vastaavat jakelijoiden/vähittäismyyjien ostohintoja, olivat vakaita tai kohosivat vain hieman vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisellä kaudella.
4.10.3 Jälleenmyyntihinnat
(463)
Toisessa vaiheessa tarkasteltiin jälleenmyyntihintojen kehitystä, ja vähittäismyyjien toimittamien tarkkojen tietojen puutteen vuoksi tietoja kerättiin tilastotoimistoista jäsenvaltioista, jotka yhteensä edustivat 66:ta prosenttia unionin väestöstä. Tietojen mukaan vähittäishinnat olivat kohonneet tarkastelujaksolla erittäin lievästi, kuten seuraavasta taulukosta näkyy.
Taulukko 23
Keskimääräiset kuluttajahinnat tietyissä jäsenvaltioissa (indeksi)
2005
2006
2007
Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso
Saksa
”jalkineet”
100
99,2
100,3
100,9
Alankomaat
”jalkineet”
100
100,7
101,4
103,1
”lasten jalkineet”
100
99,3
101,5
100,9
Ranska
”kaupunkijalkineet”
100
99,9
101,1
101,5
Yhdistynyt kuningaskunta
”jalkineet”
100
98,4
99,6
99,5
Espanja
”naisten jalkineet”
100
101,9
102,6
103,7
”miesten jalkineet”
100
101,6
103,5
104,1
”lasten jalkineet”
100
100,9
102,6
103,3
Italia
”jalkineet”
100
100,9
102,0
102,6
Lähde: Kansalliset tilastotoimistot
(464)
Vaikka edellä mainitut jalkineluokat eivät täsmälleen vastaakaan tuotteen määritelmää, tarkasteltavana oleva tuote on niissä hallitsevana, ja edellä esitettyjä suuntauksia voidaan sen vuoksi pitää pätevinä viittauksina tarkasteltavana olevan tuotteen vähittäismyyntihintoihin.
(465)
Useat osapuolet vahvistivat edellä esitetyt suuntaukset ja totesivat, että vähittäismyyntihinnat ovat pysytelleet suhteellisen vakaina pitkän aikaa ja joka tapauksessa vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisellä kaudella. Syyksi tälle jalkineiden hinnan pitkälle vakaalle kaudelle ne esittivät seuraavaa: i) suotuisat kustannustekijät tuotannon jatkuvasti siirtyessä alhaisten kustannusten maihin ja vaihtokurssin suotuisa kehitys sekä ii) vähittäismyyjien soveltamat hintaluokat ja kuluttajien maksuhalukkuus. Hintaluokkien periaatteena on, että jalkineita myydään yleensä kiinteissä hintaluokissa eikä niiden välisillä hinnoilla; esimerkiksi tietyn hintaluokan jalkineita myydään 44,95 eurolla, seuraava hintaluokka ylöspäin on 49,95 euroa, seuraava 54,95 euroa ja niin edelleen.
4.10.4 Kannattavuus
(466)
Koska vähittäismyyjien toimittamat tiedot eivät olleet riittävän tarkkoja, ei ollut mahdollista saada suoraan vähittäismyyjien kannattavuustietoja. Kun kuitenkin verrattiin vähittäismyyjien ostohintojen kehitystä (ks. 462 kappale) niiden jälleenmyyntihintojen kehitykseen (ks. 463 kappale ja sitä seuraavat kappaleet), ei ollut havaittavissa merkkejä voittomarginaalien kutistumisesta, mikä on tullien kustannusvaikutusten ansiota, koska tarkasteltavana olevan tuotteen ostohinnat pysyivät vakaina tai kohosivat vain hieman, kun taas jälleenmyyntihinnat kohosivat hieman.
(467)
Vähittäismyyntisektorin yleisen kannattavuuden osalta on joitakin merkkejä siitä, että se on alemmalla tasolla kuin tuojien saavuttama kannattavuus. Alan lehtien mukaan joillakin alueilla vaikuttaa olevan erityisen paljon kilpailua ja vaikeuksia vähittäismyyjien kannalta (voimakas kilpailu, yhdistymisprosessi markkinoilla, suuri riippuvuus rahoitusmarkkinoista, jotka ovat vastahakoisia investoimaan, ja strategiset epäonnistumiset). Samalla yksi suurimmista unionissa toimivista jalkineiden vähittäismyyntiketjuista raportoi kuitenkin lehdistössä ennätyssuurista voitoista vuonna 2008 ja ilmoitti kunnianhimoisista laajennussuunnitelmista.
(468)
Vähittäismyyjien kannattavuuden osalta on myös huomattava, että polkumyyntitullin vaikutusta laimentaa liikevaihto, jonka ne saavat muista tuotteista, kuten jalkineista, joissa on erikoistekniikkaa, muista maista tulevista nahkajalkineista, muunlaisista jalkineista ja asusteista.
(469)
Väitteelle kannattavuuden laskusta ei saatu näyttöä vähittäismyyjiltä tarkastelua koskevassa tutkimuksessa eivätkä myöskään tutkimuksen tulokset tukeneet tätä. Saatavilla olevien tietojen perusteella vaikuttaa todennäköisemmältä, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto ei vaikuttanut negatiivisesti vähittäismyyjiin vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana tai se vaikutti vain vähäisessä määrin.
4.10.5 Talouden taantuman vaikutus tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen
(470)
Talouden taantuman vaikutuksesta jalkinesektoriin tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeen on vain vähän tietoja, jotka viittaavat siihen, että katteet pienenivät ja kysyntä heikkeni tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisten yhdeksän ensimmäisen kuukauden aikana. Tietoja saatiin kuitenkin vain yhdeltä yritykseltä, joka toimii pääasiassa yhdellä alueella ja myös tuojana ja jonka ei sen vuoksi voida katsoa edustavan vähittäismyyntisektoria yleensä. Alan lehdet ovat raportoineet jalkineiden vähittäismyyntisektorin tilanteen merkittävästä paranemisesta (myyntimäärien ja tulojen kasvusta) kyseisellä alueella vuoden 2009 jälkipuoliskolla. Koska vähittäismyyntisektorilta ei löytynyt edustavaa yhteistyötä, talouden taantuman tarkoista vaikutuksista ei voitu tehdä lopullisia päätelmiä.
4.10.6 Todennäköiset vaikutukset, jos toimenpiteet pidetään voimassa
(471)
Nykyinen talouden taantuma huomioon ottaen on todennäköistä, että nahkajalkineiden kulutus heikkenee ja yhä hintatietoisempien kuluttajien aiheuttama hintapaine kasvaa lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä. Toisaalta tuojat todennäköisesti yrittävät siirtää hinnankorotukset ainakin osittain vähittäismyyjien maksettaviksi. Vähittäismyyjien asema tuojien ja kuluttajien välissä voi näin ollen johtaa yhä vaikeampaan tilanteeseen.
(472)
Vähittäismyyjät/jakelijat, jotka toimivat erittäin kilpailluilla markkinoilla ja hankkivat nahkajalkineita pääasiassa asianomaisista maista, voivat tällaisessa skenaariossa päätyä haavoittuvaan asemaan, kun otetaan huomioon niiden suhteellisen korkeat kustannukset ja suhteellisen alhainen nettokate. Tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien polkumyyntitullien kumoaminen tarjoaisi näille yrityksille helpotusta tässä skenaariossa. Niiden vähittäismyyjien/jakelijoiden osalta, jotka hankkivat myös kolmansista maista ja unionista ja joiden tuotevalikoima on monipuolisempi, mahdollisten hinnankorotusten vaikutus kuitenkin todennäköisesti laimenee liikevaihdossa. Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että vaikka suuret vähittäismyyjät ja ostajaryhmät ovatkin hankalassa asemassa markkinoilla, niiden merkitys on kuitenkin riittävän suuri, jotta tuojat eivät siirrä kustannusten nousua täysimääräisesti niille.
(473)
Päätelmänä voidaan todeta, että ne vähittäismyyjät, jotka pääasiassa edelleen hankkivat tarkasteltavana olevaa tuotetta, kärsivät enemmän toimenpiteiden mahdollisesta jatkamisesta, kun taas niiden vähittäismyyjien osalta, joiden liiketoimintamalli on monipuolisempi ja joustavampi, jotka vaihtavat vaihtoehtoisiin hankintalähteisiin ja jotka monipuolistavat tuotevalikoimaansa, vaikutus on todennäköisesti vähäisempi - vaikkakin ne saattavat kärsiä enemmän kuin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.
4.10.7 Huomautuksia
(474)
Väitettiin, että toimenpiteet olivat saaneet monet vähittäismyyjät etsimään vaihtoehtoisia hankintalähteitä. Tapauskansioon sisältyvät tiedot osoittavat, että jotkin vähittäismyyjät olivat saattaneet vaihtaa hankintalähdettään, mutta yksikään vähittäismyyjistä tai niiden järjestöistä ei ilmoittanut, että tarjonnasta oli puutetta tai että edes oli vaikeuksia löytää vaihtoehtoisia hankintalähteitä toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen. Vaikka useat vähittäismyyjät etsivätkin vaihtoehtoisia hankintalähteitä, tietojen mukaan vaikuttaa siltä, että ne onnistuivat löytämään kilpailukykyisiä vaihtoehtoisia hankintalähteitä. On totta, että tämä oli aikaavievää joidenkin vähittäismyyjien osalta, mutta tätä pidetään toimenpiteiden käyttöönoton epäsuorana eikä suhteettomana vaikutuksena verrattuna etuihin, joita polkumyyntituonnista kärsivät eurooppalaiset tuojat saivat.
(475)
Useat osapuolet totesivat, että tarkastelujaksolla vallinneita suotuisia kustannustekijöitä (ks. 465 kappale) ei enää ollut. Tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson päättymisen jälkeen vaihtokurssit ovat kehittyneet negatiivisesti, ja tuotantokustannukset Kiinassa ja Vietnamissa olivat jälleen nousussa. Jos näin ollen toimenpiteet pidettäisiin voimassa, vähittäismyyntisektori joutuisi vaikeaan tilanteeseen, ja sen olisi siirryttävä korkeampiin hintaluokkiin. Tämän seurauksena hinnat kohoaisivat vähittäismyyntitasolla mutta myös liikevaihto pienenisi ja korkeiden kiinteiden kustannusten vuoksi voitot romahtaisivat.
(476)
Kuten 454 kappaleessa todettiin, on erittäin spekulatiivista ennakoida euron heikkenemistä lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Lisäksi vaikka kustannusten nousu Kiinassa todennäköisesti vaikuttaa tuojien asemaan, väite ei päde vähittäismyyjiin, koska tapauskansiossa olevat tiedot tuojien myyntihinnoista vähittäismyyjille tarkastelujaksolla ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla osoittavat, että hintojen korotukset siirrettiin vähittäismyyjien maksettavaksi vain rajoitetusti. Tämä merkitsee sitä, että vähittäismyyjien markkina-asema on yleisesti vahva.
(477)
Vaikka tunnustetaankin, että hintaluokkia käytetään yleisesti jalkineiden vähittäismyyntisektorilla ja että niiden käytön ansiosta kuluttajat kiinnittävät vähemmän huomiota pieniin hinnankorotuksiin, tapauskansiossa ei ole mitään viitteitä siitä, että vähittäismyyjiin kohdistuisi tarkasteltavana olevan tuotteen ostohinnan merkittävä korotus. Näin ollen ei ole mitään näyttöä siitä, että niiden täytyisi yleisesti korottaa tarkasteltavana olevan tuotteen hintaluokkia. Vaikka niiden täytyisikin tehdä niin joidenkin tiettyjen mallien osalta, tämän vaikutukset voitaisiin neutralisoida vaihtamalla hankintalähdettä tai tuotevalikoimaa. Edellä esitetyn perusteella väite hylätään.
4.11 Päätelmät
(478)
Saatavilla olevien suppeiden tietojen mukaan ei ole viitteitä siitä, että toimenpiteillä olisi ollut merkittäviä kielteisiä vaikutuksia jakelijoiden/vähittäismyyjien taloudelliseen tilanteeseen vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välisenä aikana. Kun otetaan huomioon tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisen talouden taantuman todennäköiset vaikutukset - etenkin pitäen mielessä vähittäismyyjien hankalan aseman tuojien ja kuluttajien välissä ja vähittäismyyjien mahdollisesti niukat voitot - ei voida kuitenkaan sulkea pois mahdollisuutta, että pääasiallisesti tarkasteltavana olevaa tuotetta myyvien vähittäismyyjien taloudellinen tilanne heikkenee. On kuitenkin huomattava, että vähittäismyyjät voivat vapaasti hankkia tuotteensa muista lähteistä ja monipuolistaa tarjontaansa, jotta ne voivat lieventää polkumyyntitoimenpiteiden vaikutusta liikevaihtoonsa. Yleisesti ottaen vähittäismyyjät ovat paljon suotuisemmassa markkina-asemassa kuin unionin tuottajat, koska niillä on edellä kuvattu joustomahdollisuus, kun taas polkumyynnillä tulevien tuotteiden aiheuttama hintapaine kohdistuu täysimääräisesti unionin tuottajiin.
4.12 Kuluttajien etu
4.12.1 Yleistä
(479)
Komissio otti yhteyttä 39 kuluttajajärjestöön unionissa ja ilmoitti niille toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta. Näitä järjestöjä pyydettiin erityisesti esittämään kantansa voimassaolevista toimenpiteistä ja antamaan muita tietoja, jotka olisivat mahdollisesti relevantteja tutkimuksen kannalta. Kolme kuluttajajärjestöä ilmoittautui asianomaiseksi osapuoleksi ja toimitti kirjallisia huomautuksia.
(480)
Kaksi kansallista kuluttajajärjestöä ilmoitti tukevansa polkumyyntitoimenpiteitä. Yksi niistä mainitsi erityisesti, että vaikka toimenpiteet olivat voimassa, asianomaisista maista peräisin olevien jalkineiden hinnat olivat erittäin alhaiset. Euroopan kuluttajien järjestö BEUC vastusti toimenpiteitä ja väitti muun muassa, että toimenpiteet ovat haitallisia kuluttajien kannalta.
(481)
Alkuperäisessä tutkimuksessa arvioitiin, että vaikutus kuluttajiin on vähäinen olettaen, että suhteellisen alhaiset tullit ”imeytetään” jakeluketjun eri kerroksiin eikä siirretä täysimittaisina kuluttajien maksettaviksi. Kuitenkin myös ”pahin mahdollinen tapaus”, jossa kustannukset siirrettiin kokonaan kuluttajien maksettavaksi, arvioitiin. Alkuperäisessä tutkimuksessa arvioitiin, että kuluttajahinnat nousisivat enimmillään 2 prosenttia eli 1 euron paria kohti.
(482)
Tarkastelua koskevan tutkimuksen tulokset osoittavatkin, että nahkajalkineiden kuluttajahinnat kohosivat vain hieman toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen (ks. 463 kappale ja sitä seuraavat kappaleet). Kyseisissä kappaleissa mainittujen jäsenvaltioiden kansallisten tilastotoimistojen ilmoittama ja taulukossa 23 esitetty jalkineiden keskimääräisten myyntihintojen korotus vaihtelee - 0,5 prosentista + 4,1 prosenttiin, mikä on alempi kuin kyseisellä kaudella ilmoitettu inflaatio.
(483)
Tuontihintojen analyysin perusteella vahvistettiin myös, että Kiinasta ja Vietnamista tulevien nahkajalkineiden hinnat pysyivät suhteellisen alhaisina polkumyyntitullien lisäämisen jälkeenkin (ks. 422 kappale). Tapauskansioon sisältyvien tietojen perusteella ei näin ollen vaikuta siltä, että toimenpiteet olisivat vahingoittaneet kuluttajia merkittävässä määrin.
4.12.2 Muita huomautuksia
(484)
Useat osapuolet väittivät, että toimenpiteistä aiheutui vahinkoa kuluttajille ja että niiden seurauksena hinnat ovat nousseet. Jotkin tuojat väittivät myös, että toimenpiteiden vaikutus kuluttajiin tulee ilmeisemmäksi nyt kun tuojat eivät enää kykene ottamaan kantaakseen tulleja.
(485)
Kuten 482 kappaleessa todettiin, ei vaikuta siltä, että polkumyyntitullit olisivat aiheuttaneet huomattavaa vähittäismyyntihintojen nousua. Mitä tulee väitteeseen, jonka mukaan tuojat eivät pysty ottamaan tulleja kantaakseen, tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisen kauden analyysistä saadaan jo joitain viitteitä tältä osin. Heinäkuun 2008 ja maaliskuun 2009 välisellä kaudella tuojien ostohinnat kohosivat jyrkästi, kun taas niiden jälleenmyyntihinnat pysyivät vakaina tai kohosivat enintään hieman (ks. 438 kappale). Näiden tietojen mukaan vaikuttaisi siltä, että tuojien ei välttämättä tarvitse siirtää kustannusten nousua lainkaan jakeluketjun seuraavalle tasolle. Näin ollen väitettä ei voida hyväksyä.
(486)
Yksi osapuoli väitti, että toimenpiteistä seuraisi / oli seurannut nahkajalkineiden valikoiman supistuminen kuluttajien kannalta ja etenkin kohtuuhintaisten nahkajalkineiden puute markkinoiden keski-/alasegmentillä. Tämä väite esitettiin jo alkuperäisessä tutkimuksessa.
(487)
Väitteen tueksi ei esitetty mitään näyttöä. Lisäksi kun otetaan huomioon vähittäismyyntihintojen pitkäaikainen vakaa taso, on epätodennäköistä, että kuluttajat menettäisivät kiinnostuksena tarkasteltavana olevaan tuotteeseen hinnan kehityksen vuoksi. On myös huomattava, että yhtä järjestöä lukuun ottamatta, joka väitti esittämättä mitään näyttöä, että toimenpiteiden seurauksena kuluttajilla olisi vähemmän valinnanvaraa, yksikään muu vähittäismyyjä tai vähittäismyyjien järjestö ei valittanut pienemmästä valinnanvarasta tai tarjonnan puutteesta. Vaikka tutkimuksessa olisikin vahvistunut, että kuluttajat eivät aivan niin usein valitse tarkasteltavana olevaa tuotetta, kun otetaan huomioon nahkajalkineiden kulutuksen vähäinen supistuminen tarkastelujaksolla ja tekstiilijalkineiden kysynnän kasvu, tämän voidaan kuitenkin katsoa johtuvan enemmän muotisuuntausten muutoksesta kuin nahkajalkineiden pienemmästä valikoimasta.
5. UNIONIN ETUA KOSKEVAT PÄÄTELMÄT
(488)
Edellä esitetystä seuraa, että merkittävä osa unionin tuottajista on parantanut tilannettaan polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen ja osoittanut elinkelpoisuutensa mukauttamalla liiketoimintamalliaan globaalien markkinoiden asettamien haasteiden mukaiseksi. Jos toimenpiteet pidetään voimassa, ne antavat lisäaikaa prosessin jatkamiseen. Jos toimenpiteiden annetaan raueta, polkumyyntituonnin aiheuttama hintapaine keski-/alasegmentin tuotteisiin todennäköisesti vaikuttaa myös yläsegmentin tuotteisiin ja lopulta kaikkiin nahkajalkineisiin. Tämä skenaarion mukaan on todennäköistä, että useampien unionin tuottajien on hakeuduttava konkurssiin, kun otetaan huomioon, että kokonsa vuoksi (useimmat ovat pk-yrityksiä) ne ovat taloudellisesti heikommassa tilanteessa.
(489)
Toisaalta polkumyyntitullien vaikutus vuoden 2006 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä tuojiin, vähittäismyyjiin/jakelijoihin ja kuluttajiin ei ollut suhteeton. Jos toimenpiteiden voimassaoloa jatketaan ja oletetaan, että kuluttajien kysyntä heikkenee edelleen talouskriisin seurauksena, polkumyyntitullien vaikutus kaikkiin toimijoihin on kaiken todennäköisyyden mukaan aiempaa suurempi. Kun kuitenkin otetaan huomioon tuojien yleisesti hyvä tilanne ja osoitettu joustavuus sekä vähittäismyyjien/jakelijoiden, jotka pystyvät vaihtelemaan tuotevalikoimaansa merkittävästi, yleisesti vahva markkina-asema, voidaan olettaa, että nämä toimijat eivät kärsi suhteettomasti lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä. Kuluttajahintojen ei havaittu nousevan merkittävästi polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton seurauksena, ja kun otetaan huomioon tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkeisen analyysin tulokset, ei ole myöskään viitteitä siitä, että kuluttajahinnat nousisivat suhteettomasti jatkossakaan.
(490)
Päätelmänä voidaan todeta, että tarkastelua koskevassa tutkimuksessa ei tullut esiin mitään pakottavia syitä, miksi polkumyyntitoimenpiteitä ei pitäisi jatkaa.
L. PÄÄTELMISTÄ ILMOITTAMISEN JÄLKEEN OSAPUOLILTA SAADUT HUOMAUTUKSET
(491)
Päätelmistä ilmoittamisen jälkeen saatiin useita huomautuksia. Mitkään näistä eivät kuitenkaan olleet sellaisia, että päätelmiä olisi täytynyt muuttaa. Seuraavassa esitellään esiin tuotuja keskeisiä väitteitä.
1. UNIONIN TUOTANNONALAN ETU
(492)
Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen yksi osapuoli väitti, että unionin tuotannonalaa eivät auttaneet polkumyyntitoimenpiteet vaan pelkästään rakennemuutostoimet. Väitteen tueksi ei esitetty mitään näyttöä, ja lisäksi siinä jätettiin täysin huomiotta tämän tarkastelua koskevan tutkimuksen objektiiviset tulokset. Erityisesti siinä jätettiin huomiotta se, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto ja unionin tuotannonalan vakauttamisprosessi osuivat ajallisesti yksiin. Toimenpiteiden käyttöönoton jälkeen alhaisin hinnoin tapahtuvan polkumyyntituonnin massiivinen kasvu pysähtyi ja tämän tuonnin markkinaosuus putosi 35,5 prosentista 28,7 prosenttiin. Unionin markkinoille tulevan polkumyyntituonnin väheneminen helpotti näiden halpojen jalkineiden aiheuttamaa hintapainetta ja auttoi unionin tuotannonalaa jatkamaan rakenneuudistuksiaan.
(493)
Jälleen esitettiin myös väite, jonka mukaan unioni ei pysty massatuotantoon, ja näin ollen mittakaavaetujen puuttumisen vuoksi se ei pysty tyydyttämään edullisempien jalkineiden suurta kysyntää unionissa. Ensinnäkin on todettava, että väitteen tueksi ei esitetty mitään näyttöä. Toiseksi on todettava, että unionin tuottajien joukossa on myös lukuisia suuria yrityksiä, jotka tuottavat alasegmenttiin kuuluvia edullisempia jalkineita ja joista joitakin on analysoitu otoksessa. Lisäksi voidaan vielä todeta väitteestä, jonka mukaan unionin tuotannonala ei pysty toimittamaan vaadittuja määriä, että tutkimuksen mukaan useimmat otokseen valitut suuremmat tuojat eivät tilaa ainoastaan yhdeltä toimittajalta vaan hankkivat myös suhteellisen pieniä määriä useilta toimittajilta. Tämän yhdessä klusterimallin vaikutusten kanssa (ks. E.2 jakso), jossa usean pienemmän yrityksen työvoima yhdistetään, pitäisi loogisesti myös antaa unionin tuotannonalalle mahdollisuus tuottaa suurempia määriä. Tämän vuoksi väite hylättiin.
(494)
Kaksi osapuolta väitti, että globaalisti ulkoistavien unionin tuottajien tilannetta ei ollut analysoitu yhtä tarkasti kuin otokseen valittujen unionin tuottajien tilannetta. On kuitenkin huomattava, että analyysiin sisältyi kaikkien asianomaisten osapuolen arviointi sikäli kuin ne toimivat tutkimuksessa yhteistyössä. Esimerkiksi unionin tuotannonalan määritelmän ulkopuolelle tuontimääriensä vuoksi suljetun (ks. 402 kappale ja sitä seuraavat kappaleet) suuren unionin tuottajan etuja tarkasteltiin varsin yksityiskohtaisesti. On myös huomattava, että niitä unionin yrityksiä, jotka ovat ulkoistaneet suurimman osan tuotannostaan kolmansiin maihin, on teknisesti pidettävä tuojina polkumyyntitutkimuksessa, ja tuojien tilanne on otettu täysimääräisesti huomioon ja sitä on analysoitu 409 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa.
(495)
Yksi osapuoli otti esiin, että aiemmin otokseen valittujen unionin tuottajien etujen arviointi oli virheellinen, koska jotkin näistä tuottajista väitteen mukaan vastustivat toimenpiteiden jatkamista. Tämä ei kuitenkaan pidä paikkaansa, sillä jopa yritys, joka katsoi, että toimenpiteistä ei ollut etua sille itselleen, katsoi niiden auttavan hillitsemään polkumyyntituontia. Eräs toinen yritys mainitsi, että talouskriisin vallitessa sen on vaikea arvioida polkumyyntitullien täsmällistä vaikutusta tulevaisuudessa, mutta tämäkään yritys ei todennut, että tulleista ei olisi mitään hyötyä. Näin ollen nekin osapuolet, jotka eivät suoraan todenneet, että niille oli suoraa etua toimenpiteistä, toivat esiin, että toimenpiteistä on ollut epäsuoraa etua, kun ne ovat hillinneet Kiinasta ja Vietnamista tulevaa tuontia.
(496)
Sen vuoksi vahvistetaan lopullisesti, että kaiken kaikkiaan unionin tuottajat saivat etua toimenpiteistä ja osoittivat kykynsä parantaa tilannettaan, kun toimenpiteet lievensivät vahingollisen polkumyynnin vaikutuksia.
2. ETUYHTEYDETTÖMIEN TUOJIEN ETU
(497)
Useat osapuolet kritisoivat yleisesti, että nimettömien valituksen tekijöiden etuja suojataan, kun taas tuojien, muiden talouden toimijoiden sekä kuluttajien edut on suureksi osaksi jätetty huomiotta. On huomattava, että polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönotto perustui pääasiassa siihen, että niistä oli etua unionin tuottajille, eikä niiden havaittu olevan suhteettoman negatiivisia muiden toimijoiden kannalta. Väitettä osapuolten välisestä syrjinnästä on kuitenkin vastustettava jyrkästi, sillä kaikille osapuolille tarjottiin samaa kohtelua tutkimuksessa ja kaikkien yhteistyössä toimineiden talouden toimijoiden, kuten tuojien, vähittäismyyjien, ulkoistavien unionin tuottajien ja kuluttajien, etuja tarkasteltiin ja analysoitiin huolellisesti tutkimuksessa.
(498)
Useat osapuolet väittivät, että tuojien voitot eivät ole riittävän suuret, jotta ne voisivat ottaa kantaakseen kohonneet tuontikustannukset, vaihtokurssin kehityksen, muihin hankintalähteisiin siirtymisestä koituvat kustannukset ja polkumyyntitullit. Väitteen tueksi ei kuitenkaan esitetty riittävästi näyttöä. Kuten taulukossa 22 esitetään, tuojien voiton suuruusluokka (noin 20 prosenttia) on sellainen, että niillä vaikuttaisi olevan edelleen mahdollisuuksia ottaa kantaakseen edellä mainitut kustannukset.
(499)
On väitetty, että tuojien osalta annettu työllisyysluku eli noin 23 000 henkeä on liian alhainen, koska siihen eivät sisälly lisäarvoa tuovat työpaikat unionissa. Tämä ei kuitenkaan ole totta. Tuojien työllisyysluvut on laskettu otokseen valittujen tuojien tarkistettujen työllisyyslukujen perusteella, ja niihin sisältyivät myös suurta lisäarvoa tuovat työpaikat, kuten suunnittelu, markkinointi, tutkimus ja kehitys sekä tuotemerkin määrittely, jotka liittyvät tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Kaikki tarkistetut työllisyysluvut lisättiin ja suhteutettiin otokseen valittujen tuojien tarkasteltavana olevan tuotteen tuontimäärään. Tämän jälkeen tulos ekstrapoloitiin asianomaisista maista tulevan tuonnin kokonaismäärälle. Näin vahvistettuun työllisyyslukuun sisältyivät siis myös merkittävät lisäarvoa tuovat työpaikat unionissa.
(500)
Joidenkin osapuolten mukaan väite, jonka mukaan tuojat voivat helposti vaihtaa hankintalähdettä, ei pidä paikkaansa ja antaa liian yksinkertaisen kuvan tilanteesta. Yksi osapuoli väitti, että vaihtoehtoisia hankintalähteitä ei ole. On huomattava, että missään vaiheessa ei ole todettu, että hankintalähteen vaihtaminen olisi helppoa. Komissio ei kiellä sitä, etteikö hankintalähteen vaihdosta koituisi ylimääräisiä kustannuksia ja etteikö se veisi aikaa ja että joillakin tuojilla on pitkäaikaiset suhteet tavarantoimittajiinsa. Otokseen valituilta tuojilta ja yhdeltä otokseen kuulumattomalta tuojalta kerättyjen tietojen perusteella voitiin kuitenkin päätellä (ks. 452 kappale), että hankintalähteiden valinnassa on merkittävää joustavuutta ja että vaihtamiseen liittyvät lisäponnistukset eivät ole sellaisia, että ne estäisivät toimijoita tekemästä niin. Nämä tuojat lisäsivätkin merkittävästi hankintaansa kolmansista maista (ks. taulukko 19). Sama suuntaus havaittiin otokseen kuulumattomissa tuojissa, kun otetaan huomioon, että Eurostatin tietojen mukaan kolmansista maista tuleva tuonti lisääntyi 4 prosenttiyksikköä (ks. taulukko 7).
(501)
Jotkin osapuolet väittivät, että toimenpiteiden jatkaminen kiihdyttää työpaikkojen häviämistä unionissa, etenkin tuojien ja vähittäismyyjien osalta. Osapuolet eivät toimittaneet näyttöä väitteensä tueksi. Lisäksi tapauskansion mukaan otokseen valittujen tuojien tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyvä työllisyys kasvoi 6 prosenttia vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
(502)
Väitettiin, että toimenpiteiden lakkauttamisen mahdollisia etuja koskevaa analyysiä ei ole tehty. Polkumyyntiä koskevan perusasetuksen 21 artiklan mukaan on analysoitava, onko pakottavia syitä olla ottamatta polkumyyntitoimenpiteitä käyttöön. Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun puitteissa tämä tarkoittaa sitä, että on arvioitava, onko pakottavia syitä olla pitämättä toimenpiteitä voimassa, eli on kartoitettava toimenpiteiden jatkamisen negatiiviset vaikutukset, joita on punnittava suhteessa unionin tuotannonalalle koituviin etuihin, jotta voidaan arvioida, ovatko negatiiviset vaikutukset kohtuuttomat. Näin ollen oikeudelliselta kannalta vastakkaista skenaariota eli toimenpiteiden raukeamista täytyisi analysoida vain, jos on erityisiä viitteitä siitä, että se aiheuttaisi kohtuutonta rasitetta tuojille, vähittäismyyjille tai kuluttajille. Tällaisia viitteitä ei havaittu. Esimerkin vuoksi voidaan kuitenkin todeta seuraavaa tuojiin, vähittäismyyjiin ja kuluttajiin kohdistuvista vaikutuksista, jos toimenpiteiden annetaan raueta. Tuojien osalta tutkimuksessa kävi ilmi, että osan niiden kannattavuuden menetyksestä vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä voidaan katsoa johtuvan maksetuista polkumyyntitulleista. Jos toimenpiteiden annetaan raueta ja kaikki muut kustannukset pysyvät vakaina, nämä kustannukset häviävät ja voitot voivat nousta korkeammalle tasolle kuin noin 20 prosenttia, joka havaittiin tutkimuksen aikana. Vähittäismyyjien osalta tapauskansiossa olevien tietojen perusteella on epäselvää, saisivatko ne etua toimenpiteiden lakkauttamisesta, sillä otokseen valitut tuojat eivät aina mukauttaneet vähittäismyyntihintojaan vaikka tuontihinnat putosivat, kuten näkyy tuontihintojen laskennallisen keskiarvon ja jälleenmyyntihintojen laskennallisen keskiarvon vertailusta vuoden 2007 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.
Kuluttajiin kohdistuvien vaikutusten osalta on vieläkin epätodennäköisempää, että toimenpiteiden päättäminen johtaisi hintojen laskuun, kun otetaan huomioon, että vähittäismyyntihinnat pysyttelivät enimmäkseen vakaalla tasolla tuonnin tasolla tapahtuneista hinnan muutoksista huolimatta vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. Ei ole myöskään todennäköistä, että kuluttajat saisivat etua kasvaneen valinnanvaran kautta, sillä tapauskansiossa ei ole mitään näyttöä siitä, että polkumyyntitullin käyttöönotto olisi vaikuttanut kuluttajien valinnanvaraan. Millään edellä esitetyllä ei kuitenkaan ole vaikutusta yleisiin päätelmiin, joiden mukaan ei ole pakottavia syitä olla pitämättä toimenpiteitä voimassa.
(503)
Jotkin tuojat ja niiden järjestöt väittivät, että talouskriisin vaikutukset oli aliarvioitu ja että taantuman vaikutukset pahenevat edelleen. Ensinnäkin näitä väitteitä ei ole riittävästi perusteltu, sillä mitään tarkasteltavana olevaan tuotteeseen liittyviä konkreettisia tietoja ei toimitettu. Kuten 436 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa todetaan, talouskriisin vaikutuksia on analysoitu kesäkuuhun 2009 asti parhaiden käytettävissä olevien tietojen perusteella, eli erityisesti tästä aiheesta lähetettiin ylimääräinen kyselylomake. Saatujen tietojen perusteella tehtiin varovainen analyysi, ja on selvää, että se perustuu pääasiassa tietoihin, jotka on saatu kesäkuuhun 2009 ulottuvalta kaudelta. Näin ollen ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että talouskriisin vaikutus kulutukseen ja hintoihin on pahempi kuin kesäkuuhun 2009 asti, mutta edelleen voidaan päätellä, että kun tuojien voitot ovat hyvinkin yli 15 prosentin tasolla, on epätodennäköistä, että polkumyyntitulleilla on niihin äkillisiä ja kohtuuttomia vaikutuksia.
Tämä on sitäkin selvempää, kun markkinatilanne kesäkuun 2009 jälkeen osoitti vaihtelevia signaaleja niin, että joissakin jäsenvaltioissa tilanne vaikutti paranevan. Sen vuoksi tässä vaiheessa ei ole ilmeistä, että kriisin vaikutuksia olisi vakavasti aliarvioitu. Lisäksi on huomattava, että tarkastellessaan edellä mainittuja tietoja komissio meni selvästi oikeudellisia velvoitteitaan pidemmälle, sillä perusasetuksen 6 artiklan 1 kohdassa todetaan selvästi, että tutkimusajanjakson jälkeiseen kauteen liittyviä tietoja ei yleensä oteta huomioon.
(504)
Jotkin osapuolet esittivät vielä uudelleen väitteensä, jonka mukaan jotkin tuotelajit olisi suljettava polkumyyntitoimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolelle unionin etuun liittyvistä syistä, koska unionissa on jäljellä vain vähäistä urheilu- ja ulkoilujalkineiden tuotantoa. Väitteen mukaan unionin tuotannon laskusta seuraa olosuhteiden muuttuminen, joka on otettava huomioon toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa. Ensinnäkin on muistettava, että toimenpiteiden soveltamisalaa ei ole mahdollista muuttaa perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisessa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa, kuten 61 kappaleessa todetaan. Vaikka oletettaisiin, että se olisi oikeudellisesti mahdollista, mitä se ei ole, on huomattava, että väite tuotannon vähenemisestä esitettiin jo alkuperäisessä tutkimuksessa ja kumottiin lopullista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 28 ja 38 kappaleessa. Koska osapuolet eivät toimittaneet mitään uutta näyttöä, joka olisi osoittanut, missä määrin kyseisten jalkinelajien unionin tuotanto kutistui suhteessa alkuperäiseen tutkimukseen, väite on hylättävä, ja tämän asetuksen 450 kappaleessa esitetyt päätelmät vahvistetaan.
3. JAKELIJOIDEN/VÄHITTÄISMYYJIEN ETU
(505)
Yksi osapuoli väitti, että analyysissä erotettiin keinotekoisesti toisistaan tuojat ja vähittäismyyjät ja että sellaisten yhdistyneiden yritysten etua, joiden oli otettava kantaakseen toimenpiteistä aiheutuva rasite kokonaan, ei ollut otettu huomioon. On huomattava, että ainoa yritys, joka toimi yhteistyössä vähittäismyyjän ominaisuudessa, oli itse asiassa yhdistynyt tuoja/vähittäismyyjä (ks. 460 kappale), joten yhdistyneiden yritysten erityispiirteet tulivat edustetuiksi sekä otokseen valittuja tuojia että vähittäismyyjiä koskevassa analyysissä. Kaikki muiden sellaisten vähittäismyyjien, jotka eivät toimineet täysimääräisesti yhteistyössä tutkimuksessa, toimittamat tiedot otettiin myös huomioon. Komissio tarkasteli ja analysoi kaikki yhdistyneitä yrityksiä koskevat saatavilla olevat tiedot. Edellä esitetyn perusteella väitettä, jonka mukaan yhdistyneiden yritysten etua ei ollut otettu huomioon, ei voida hyväksyä.
(506)
Jotkin osapuolet esittivät yleistä kritiikkiä ja väittivät, että toimenpiteiden vaikutusta vähittäismyyjiin ei analysoitu riittävän yksityiskohtaisesti. Väitteen tueksi ei esitetty perusteluja. Kuten 459 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa todettiin, komissio pyrki aktiivisesti ja toistuvasti saamaan tietoja vähittäismyyjiltä, mutta yhtä yhdistynyttä tuoja-vähittäismyyjää lukuun ottamatta, joka toimi yhteistyössä tuojan ominaisuudessa, mikään vähittäismyyntiketju ei suostunut toimimaan täysimääräisesti yhteistyössä tutkimuksessa. Vähittäismyyjien niukasta yhteistyöstä huolimatta analyysissä tarkasteltiin mahdollisuuksien mukaan kaikkia vähittäismyyntisektorilta saatavilla olevia tietoja, kuten osapuolten toimittamia kirjallisia huomautuksia, kuulemisista saatuja tietoja sekä markkinatutkimuksista, muista tutkimuksista ja alan lehdistä saatuja tietoja. Edellä esitetyn perusteella väite, jonka mukaan toimenpiteiden vaikutusta vähittäismyyjiin ei analysoitu riittävän yksityiskohtaisesti, on hylättävä.
(507)
Joukko osapuolia väitti, että komissio ei ottanut huomioon julkisesti saatavilla olevia tietoja vähittäismyyjien kannattavuudesta. Yksi osapuoli väitti, että suuria unionin vähittäismyyjiä koskevista julkisesti saatavilla olevista tilinpäätöksistä kerätyt kannattavuustiedot antavat kuvan erittäin huolestuttavasta tilanteesta, joka analyysissä on jätetty huomiotta. Jotkin osapuolet katsoivat, että talouskriisin vakavia vaikutuksia vähittäismyyntisektorille ei ollut otettu huomioon. Väitettiin, että vaikka yksi suurista jalkineiden vähittäismyyntiketjuista raportoikin ennätysvoitoistaan vuonna 2008, se oli poikkeus sääntöön, ja pienemmille vähittäismyyjille aiheutui vakavia vahinkoja. Tässä yhteydessä on jälleen toistettava, että vähittäismyyjien yhteistyössä toimiminen oli erittäin vähäistä, koska vain yksi vähittäismyyjä/tuoja toimi täysimääräisesti yhteistyössä tutkimuksessa. Myöskään ennen lopullisista päätelmistä ilmoittamista tai sen jälkeen ei toimitettu mitään tietoja vähittäismyyjien voitoista nahkajalkineiden tai tarkasteltavana olevan tuotteen osalta. Tästä huolimatta komissio otti huomioon ja analysoi useita muita tietolähteitä, kuten vähittäismyyjiltä saatuja huomautuksia, markkinatietoja ja lehdistöraportteja, joiden mukaan kannattavuus oli hyvin vaihtelevaa vähittäismyyntisektorilla; joidenkin vähittäismyyjien katteet olivat tosiaan pienenneet ja kysyntä oli heikentynyt, mutta toisten osalta alan lehdissä raportoitiin myynnin ja tulojen kasvusta. Näin ollen edellä mainittujen osapuolten tarkoittamia julkisesti saatavilla olevia tietoja käytettiin, mutta niistä saatiin vain osittainen kuva tilanteesta, minkä vuoksi käytettiin lukuisia muita tietolähteitä, joiden mukaan voitot jakaantuivat epätasaisesti. Näin ollen talouden taantuman vaikutuksia vähittäismyyjiin on analysoitu käytettävissä olevien tietojen perusteella mahdollisimman laajasti. Tämän vuoksi väite, jonka mukaan vähittäismyyjien kannattavuutta ei ole analysoitu asianmukaisesti, on hylättävä.
(508)
Jotkin osapuolet vastustivat viittausta vähittäismyyntisektorin yleiseen kannattavuustasoon ja muista jalkineista saatuun liikevaihtoon, koska ne pitivät tätä epäolennaisena tutkimuksen kannalta. Yksi osapuoli väitti, että jos tutkiva viranomainen katsoo, että toimenpiteiden vaikutus vähittäismyyjiin oli laimentunut muiden tuotteiden myynnin ansiosta, samanlainen analyysi olisi tehtävä myös unionin tuottajista. On huomattava, että samankaltaisen tuotteen vähittäismyyjät ja unionin tuottajat ovat eri tilanteessa sikäli, että tuottajat tuottavat pääasiassa nahkajalkineita, kun taas vähittäismyyjien tuotevalikoima on yleensä laajempi. Tämän vuoksi 472 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esitetyt havainnot pitävät näin ollen edelleen paikkansa.
(509)
Jotkin osapuolet kyseenalaistivat vähittäismyyntisektorin työllisyysluvut ja katsoivat, että useammat työpaikat ovat vaarassa, mutteivät toimittaneet mitään näyttöä väitteen tueksi. On huomattava, että vähittäismyyntisektorin työllisyysluku (ks. 459 kappale) laskettiin käyttäen ainoan yhteistyössä toimineen tuojan/vähittäismyyjän tarkistettuja työllisyyslukuja, jotka liittyvät vähittäismyyntitoimintaan ja tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Tämän jälkeen tehtiin arvio ekstrapoloimalla edellä mainitut työllisyysluvut yrityksen vähittäismyyntimäärien perusteella verrattuna tarkasteltavana olevan tuotteen koko vähittäismyyntimääriin unionin markkinoilla. Tämän jälkeen arvio ristiintarkistettiin muilta osapuolilta saatujen huomautusten ja markkinatutkimustietojen perusteella, jotka vahvistivat komission laskeman suuruusluokan. Tämän vuoksi edellä esitetty väite hylätään.
(510)
Useat osapuolet väittivät, että vähittäismyyjien, etenkin pk-yritysten, oli vaikea vaihtaa hankintalähdettä, koska niillä oli pitkät ja luottamukselliset suhteet tavarantoimittajiin ja hankintalähteen vaihtamisesta aiheutuvat kustannukset ja viiveet voivat olla toimintaa estäviä. Joidenkin osapuolten mukaan nykyisessä taloustilanteessa vähittäismyyjien on erityisen vaikea ottaa kantaakseen tuotannon siirtämisestä aiheutuvat kustannukset. Komissio tunnustaa, että hankintalähteen vaihtamisen kustannukset saattavat aiheuttaa ongelmia joillekin vähittäismyyjille talouskriisin vallitessa. Komissio ei kuitenkaan katso, että hankintalähteiden vaihtamiseen liittyvät kustannukset ja viiveet olisivat toimintaa estäviä. Tutkimuksessa kerättyjen tietojen mukaan useat vähittäismyyjät olivat tutkineet vaihtoehtoisia hankintalähteitä ja vaihtaneet ilman kohtuuttomia negatiivisia vaikutuksia. Tämän vuoksi edellä esitettyä väitettä ei voida hyväksyä.
(511)
Yksi osapuoli toi esiin, että toimenpiteiden lisäksi myös Kiinasta ja Vietnamista tulevien nahkajalkineiden kohonneet kustannukset tekivät hankinnan jatkamisen kyseisistä maista kannattamattomaksi. Sen väitteen tueksi, jonka mukaan hankinta asianomaisista maista ei ole enää kilpailukykyistä, ei esitetty mitään näyttöä, eikä se vaikuta sopivan yhteen niiden havaintojen kanssa, joiden mukaan asianomaisista maista tulevan tuonnin markkinaosuus oli edelleen yhteensä 28 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Lisäksi väite siitä, että asianomaisissa maissa on muita kohoavia kustannuksia, jotka vaikuttavat tuojien hankintapäätöksiin, vahvistaa komission 402 kappaleessa ja sitä seuraavissa kappaleissa esittämiä havaintoja, joiden mukaan polkumyyntitullin lisäksi vaikuttaa olevan muitakin tekijöitä, jotka vaikuttavat tuojien/vähittäismyyjien päätökseen vaihtaa hankintalähdettä. Koska asiaan liittyy monia muitakin tekijöitä, ei ole mahdollista katsoa kaikkien negatiivisten vaikutusten aiheutuvan toimenpiteestä.
(512)
Useat osapuolet väittivät, että ei ollut otettu riittävästi huomioon sitä, että käytetyt hintaluokat estivät pienten hinnankorotusten siirtämisen kuluttajien maksettavaksi. Tämä väite itse asiassa vahvisti komission havainnon, jonka mukaan vähittäismyyjien hinnannousut olivat liian pieniä, jotta niitä olisi missään merkittävässä määrin siirretty kuluttajien tasolle. Tätä käsitellään tarkemmin 477 kappaleessa.
(513)
Yksi osapuoli katsoi, että analyysissä ei otettu huomioon vähittäismyyntisektorin tiukkaa hintataistelua. Väite on hylättävä, koska vähittäismyynnin voimakasta kilpailua käsiteltiin analyysissä (ks. 467 kappale).
4. KULUTTAJIEN ETU
(514)
Useat osapuolet väittivät, että kuluttajahintojen korotukset olivat korkeampia kuin mitä tutkimuksessa havaittiin ja että jos toimenpiteitä jatketaan, kuluttajahinnat nousevat entisestään. Jotkin kyseenalaistivat komission käyttämien kuluttajahintatietojen oikeellisuuden ja väittivät, että ne eivät kattaneet kaikkia jäsenvaltioita ja sisälsivät muitakin tuotteita kuin tarkasteltavana olevan tuotteen. Kaksi osapuolta väitti, että toisen niistä toimittamia vähittäismyyntihintojen seurantatietoja ei ollut otettu huomioon. Tähän liittyen on muistettava, että kaikki vähittäismyynnistä toimitetut tiedot on analysoitu tutkimuksessa (ks. 463 kappale ja sitä seuraavat kappaleet).
Komissio itse asiassa käytti useita lähteitä vahvistaakseen vähittäismyyntihintojen kehityksen; se käytti yhteistyössä toimineilta osapuolilta saatuja tietoja (tukkumyyjien jälleenmyyntihinnat, yhteistyössä toimineen tuojan/vähittäismyyjän ja muiden tietoja toimittaneiden vähittäismyyjien osto- ja jälleenmyyntihinnat), useilta osapuolilta saatuja lausuntoja, joiden mukaan kuluttajahinnat eivät olleet kohonneet, sekä tilastolähteistä saatuja tietoja. Tilastolähteet (ks. taulukko 23) havaittiin luotettavammiksi kuin edellä mainitut tuotannonalan seurantatiedot vähittäismyyntihinnoista seuraavista syistä. Osapuolen toimittamia tietoja pidettiin kapea-alaisempina eikä niin edustavina, koska ne sisälsivät vain pienen osan tuotteen määritelmästä ja niistä puuttui yksi suuri markkina-alue eli Yhdistynyt kuningaskunta, jonka vähittäismyyntimarkkinoilla kilpailu on osapuolten mukaan erittäin voimakasta. Sitä vastoin kansallisilta tilastotoimistoilta (myös Yhdistyneen kuningaskunnan, joka raportoi kuluttajahintojen hienoisesta laskusta vuoden 2005 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä) kerätyissä tiedoissa (ks. taulukko 23) etusijalla olivat tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevat tiedot. Osapuolten tutkimuksen aikana toimittamat tiedot osoittivat joka tapauksessa hinnan vaatimatonta nousua tai jopa laskua. Näillä perusteilla nämä väitteet oli hylättävä.
(515)
Yksi osapuoli väitti, että kuluttajilla oli vaikeuksia saada korkealaatuisia ja kohtuuhintaisia tuotteita. Väitteen tueksi ei esitetty mitään näyttöä, joten se oli hylättävä.
(516)
Yksi osapuoli väitti, että nahkajalkineiden laskeva kulutus osoitti toimenpiteen negatiiviset vaikutukset kuluttajiin, mutta se ei kuitenkaan esittänyt tästä mitään näyttöä. Kuten 482 kappaleessa todettiin, kuluttajahinnat ovat pysytelleet suurimmaksi osaksi vakaalla tasolla, minkä vuoksi kuluttajiin ei ole kohdistunut negatiivisia vaikutuksia. Komissio havaitsi useita tekijöitä, jotka ovat johtaneet nahkajalkineiden kulutuksen laskuun, esimerkiksi muotisuuntausten muuttuminen, minkä vuoksi ei ollut mahdollista päätellä, että kulutuksen lasku johtuisi toimenpiteistä. Edellä esitetty väite on näin ollen hylättävä.
5. LOPULLISISTA TOIMENPITEISTÄ ILMOITTAMISEN JÄLKEEN SAADUT MUUT HUOMAUTUKSET
(517)
Kaksi osapuolta väitti, että unionin etua koskeva analyysi oli epätäydellinen, koska unionin logistiikkapalvelujen tarjoajien (esim. varustamojen) etuja ei ollut otettu huomioon unionin etua koskevassa analyysissä. On huomattava, että yksikään tällainen toimija ei ilmoittautunut ja pyytänyt, että sen kannat olisi otettava huomioon, eikä tältä osin ole toimitettu mitään tietoja. Näin ollen väite siitä, että unionin etua koskeva analyysi on epätäydellinen, on hylättävä. Jotkin osapuolet väittivät saman suuntaisesti, että toimenpiteiden raukeamisen positiivisia vaikutuksia olisi pitänyt analysoida unionin etua koskevassa osassa. Tämän väitteen osalta viitataan tämän asetuksen 502 kappaleessa annettuun selitykseen siitä, miksi tällainen analyysi ei ole oikeudellisesti välttämätön tässä tapauksessa.
(518)
Vietnamin viranomaiset ja Vietnamin nahka- ja jalkinejärjestö väittivät, että toimenpiteiden jatkaminen heikentäisi unionin tukemien avustusohjelmien tehoa. Polkumyyntitullien käyttöönotto tai jatkaminen on normaali tekninen seuraus siitä, että vietnamilaisten viejien havaittiin harjoittavan vahingollista polkumyyntiä. Esiin tuodun kaltaiset poliittiset näkökohdat eivät sisälly oikeudellisiin kehyksiin eivätkä ne näin ollen ole relevantteja. Lisäksi ei ole ristiriitaa sen välillä, että unioni myöntää kehitystukea Vietnamille eri aloilla ja että otetaan käyttöön polkumyyntitullit kansainvälisten kauppasääntöjen mukaisesti tehdyn perusteellisen tutkimuksen jälkeen.
M. LOPULLISET POLKUMYYNNIN VASTAISET TOIMENPITEET
(519)
Nahkajalkineisiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi edellä esitetyn perusteella pidettävä voimassa. Vaikka vahinkoa aiheuttavaa polkumyyntiä on todettu ja unionin etu vaatii toimenpiteiden käyttöönottoa, käsiteltävänä olevaan menettelyyn liittyy kuitenkin erityisiä piirteitä, joihin viitattiin 324-326 kappaleessa ja jotka olisi otettava asianmukaisesti huomioon päätettäessä polkumyyntitoimenpiteiden voimassaoloajasta. Tutkimuksessa kävi ilmi, että vahingon jatkuminen on todennäköistä lyhyellä/keskipitkällä aikavälillä, kunnes unionin tuotannonala on pystynyt mukautumaan täydellisesti. Toimenpiteiden kesto olisi näin ollen rajoitettava 15 kuukauteen.
(520)
Perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun seurauksena jatkettuja toimenpiteitä sovelletaan yleensä viiden vuoden ajan, ellei ole erityisiä perusteita tai olosuhteita, jotka edellyttävät lyhempää kautta. Tässä tapauksessa tutkimuksessa osoitettiin, että unionin tuotannonala oli käymässä läpi merkittäviä muutoksia tarkastelujaksolla. Erityisesti havaittiin, että yksi tuotannonalan osa oli muuttamassa liiketoimintamalliaan, ja sen voitot lähestyivät tavoitevoittotasoa. Tämän ryhmän havaittiin myös olevan merkittävästi laajenemassa sekä liikevaihdon että määrän osalta niin, että se vähitellen ottaa haltuun merkittävän osan tuotannonalan toisesta ryhmäsrä, jonka liiketoimintamalli ei ole muuttunut merkittävästi.
(521)
Näiden kehityssuuntausten perusteella katsotaan, että tässä vaiheessa ei voida määrittää vahingon jatkumisen todennäköisyyttä 519 kappaleessa esitetyn kauden jälkeisellä kaudella. Sen vuoksi katsotaan, että ei ole aiheellista ehdottaa toimenpiteille kyseistä kautta pidempää kestoa.
(522)
Tämän tarkastelun piiriin kuuluvat toimenpiteet ulotettiin asetuksella (EY) N:o 388/2008 (11) koskemaan saman tuotteen tuontia, joka on lähetetty Macaon erityishallintoalueelta riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Macaon erityishallintoalue. Tämän tarkastelun puitteissa ei tuotu esiin uusia tekijöitä tämän seikan osalta. Tämän vuoksi lopullinen 16,5 prosentin polkumyyntitulli, jota sovelletaan Kiinasta peräisin olevaan tuontiin, olisi ulotettava koskemaan saman tuotteen tuontia, joka on lähetetty Macaon erityishallintoalueelta riippumatta siitä, onko alkuperämaaksi ilmoitettu Macaon erityishallintoalue.
N. LOPPUSÄÄNNÖKSET
(523)
Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä keskeisistä tosiseikoista ja huomioista, joiden perusteella Kiinaa ja Vietnamia koskevien tullien käyttöönottoa aiottiin suositella. Perusasetuksen säännösten mukaisesti osapuolille asetettiin määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. Osapuolten suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin ja lopullisia päätelmiä muutettiin tarvittaessa.
Edellä esitetyn perusteella polkumyyntitullit olisi pidettävä voimassa 15 kuukauden ajan,
ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:
1 artikla
1. Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli, jota sovelletaan tuotaessa Kiinan kansantasavallasta ja Vietnamista peräisin olevia jalkineita, joiden päälliset ovat nahkaa tai tekonahkaa ja jotka kuuluvat seuraaviin CN-koodeihin, lukuun ottamatta urheilujalkineita, jalkineita, joissa on erikoistekniikkaa, tohveleita ja muita sisäjalkineita sekä jalkineita, joissa on suojaava kärjys: 6403 20 00, ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ja ex 6405 10 00 (12).
Taric-koodit luetellaan tämän asetuksen liitteessä.
2. Tässä asetuksessa tarkoitetaan:
’urheilujalkineilla’ asetuksen (EY) N:o 1031/2008 (13) liitteessä I olevan 64 ryhmän 1 alanimikehuomautuksessa tarkoitettuja jalkineita;
’jalkineilla, joissa on erikoistekniikkaa’, urheilukäyttöön tarkoitettuja jalkineita, joiden cif-hinta paria kohden on vähintään 7,5 euroa ja joissa on yksi- tai monikerroksinen muottipohja, ei suoravalettu, joka on valmistettu erityisesti pysty- tai sivusuuntaisia iskuja vaimentamaan suunnitelluista synteettisistä aineista ja joka on varustettu teknisin ominaisuuksin, jollaisia ovat joko kaasua tai nestettä sisältävät ilmatiiviit tyynyt, iskuja vastaanottavat tai vaimentavat mekaaniset osat ja sellaiset aineet kuin LD-polymeerit, ja jotka kuuluvat CN-koodeihin ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96 ja ex 6403 99 98;
’jalkineilla, joissa on suojaava kärjys’, jalkineita, joissa on suojaava kärjys ja joiden iskuenergian vaimennus on vähintään 100 joulea (14) ja jotka kuuluvat CN-koodeihin ex 6403 51 05, ex 6403 51 11, ex 6403 51 15, ex 6403 51 19, ex 6403 51 91, ex 6403 51 95, ex 6403 51 99, ex 6403 59 05, ex 6403 59 11, ex 6403 59 31, ex 6403 59 35, ex 6403 59 39, ex 6403 59 91, ex 6403 59 95, ex 6403 59 99, ex 6403 91 05, ex 6403 91 11, ex 6403 91 13, ex 6403 91 16, ex 6403 91 18, ex 6403 91 91, ex 6403 91 93, ex 6403 91 96, ex 6403 91 98, ex 6403 99 05, ex 6403 99 11, ex 6403 99 31, ex 6403 99 33, ex 6403 99 36, ex 6403 99 38, ex 6403 99 91, ex 6403 99 93, ex 6403 99 96, ex 6403 99 98 ja ex 6405 10 00;
’tohveleilla ja muilla sisäjalkineilla’ jalkineita, jotka kuuluvat CN-koodiin ex 6405 10 00.
3. Jäljempänä lueteltujen yritysten valmistamien, 1 kohdassa kuvattujen tuotteiden vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava polkumyyntitulli on seuraava:
Maa
Yritys
Polkumyynti-tulli
Taric-lisäkoodi
Kiina
Golden Step
9,7 %
A775
Kaikki muut yritykset
16,5 %
A999
Vietnam
Kaikki yritykset
10,0 %
-
4. Ulotetaan lopullinen 16,5 prosentin polkumyyntitulli, jota sovelletaan Kiinan kansantasavallan ”kaikista muista yrityksistä” peräisin olevaan tuontiin, koskemaan 1 kohdassa tarkoitettujen Macaon erityishallintoalueelta lähetettyjen tuotteiden tuontia riippumatta siitä, onko niiden alkuperämaaksi ilmoitettu Macaon erityishallintoalue. Macaon erityishallintoalueelta lähetetyn tuonnin Taric-koodit on lueteltu tämän asetuksen liitteessä.
5. Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.
2 artikla
Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Se on voimassa 15 kuukautta.
Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 2009.