KOMISSION PÄÄTÖS,
tehty 19 päivänä joulukuuta 1984,
rautateiden sekakomitean perustamisesta (85/13/ETY)
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka
ottaa huomioon Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,
sekä katsoo, että
valtioiden tai hallitusten johtajat ovat 21 päivänä lokakuuta 1972 antamassaan julkilausumassa todenneet, että taloudellisen kasvun on ensisijaisesti mahdollistettava elinoloissa esiintyvien erojen kaventaminen sekä parannettava elämisen laatua ja elintasoa,
samassa yhteydessä he pitivät välttämättömänä sitä, että työmarkkinaosapuolten osallistuminen yhteisön taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen päätöksentekoon lisääntyy,
komissio piti yhteisön "sosiaalisen toimintaohjelman" yhtenä ensisijaisena toimintamuotona työmarkkinaosapuolten yhteisön tasolla tapahtuvaa vuoropuhelua ja yhteistoimintaa; sosiaalista toimintaohjelmaa koskevassa 21 päivänä tammikuuta 1974 antamassaan päätöslauselmassa(1) neuvosto on pitänyt toimintamuodoista ensisijaisena sitä, joka kehittää työmarkkinaosapuolten osallistumista yhteisön taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen päätöksentekoon,
Euroopan parlamentti on täsmentänyt 13 kesäkuuta 1972 antamassaan päätöslauselmassa(2), että työmarkkinaosapuolten osallistuminen yhteisön sosiaalipolitiikkaan on toteutettava talous- ja valuuttaunionin ensimmäisessä vaiheessa,
talous- ja sosiaalikomitea on 24 päivänä marraskuuta 1971 antamassaan lausunnossa ilmaissut yhtyvänsä tähän kantaan,
neuvosto toteaa yhteisön keskipitkän aikavälin sosiaalisesta toimintaohjelmasta 22 päivänä kesäkuuta 1984 antamissaan johtopäätöksissä, että eurooppalaista yhteiskunnallista vuoropuhelua on tuettava ja sen yksityiskohtaisia sääntöjä on sovitettava niin, että työmarkkinaosapuolet voitaisiin paremmin ottaa mukaan yhteisön taloudelliseen ja yhteiskunnalliseen päätöksentekoon(3),
tilanne eri jäsenvaltioissa edellyttää rautateiden työmarkkinaosapuolten aktiivista osallistumista rautateiden elin- ja työolojen kohentamiseen ja yhdenmukaistamiseen, ja komission yhteydessä toimiva komitea, jossa osapuolet ovat tasapuolisesti edustettuina, on tarkoituksenmukaisin tapa varmistaa kyseinen osallistuminen ollen yhteisön tasolla asianomaisia yhteiskunnallisia ja taloudellisia voimia edustava elin, ja
komission rautateiden sosiaalisia ongelmia käsittelevän neuvoa-antavan sekakomitean perustamisesta 24 päivänä huhtikuuta 1972 tekemä päätös 72/172/ETY(4) ei vastaa enää yhteisön laitosten suositteleman sosiaalipolitiikan kehitystä,
ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
1 artikla
Perustetaan komission yhteyteen rautateiden sekakomitea, jäljempänä "komitea".
2 artikla
Komitea avustaa komissiota sellaisen yhteisön sosiaalipolitiikan laatimisessa ja täytäntöönpanossa, jonka tarkoituksena on kohentaa ja yhdenmukaistaa rautateiden elin- ja työoloja.
3 artikla
1. Edellä 2 artiklassa tarkoitettujen tavoitteiden toteuttamiseksi komitean on:
a) annettava lausuntoja tai kertomuksia komissiolle joko tämän pyynnöstä tai omasta aloitteestaan ja,
b) jäljempänä 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa mainittujen ammattijärjestöjen toimivaltaan kuuluvien alojen osalta,
- edistettävä vuoropuhelua ja yhteistoimintaa ja helpotettava neuvotteluja näiden järjestöjen välillä,
- laadittava tutkimuksia,
- osallistuttava keskusteluihin ja seminaareihin.
2. Komitea antaa tietoja toiminnastaan kaikille asianomaisille tahoille.
3. Kun komissio pyytää komitean lausuntoa tai kertomusta 1 kohdan a alakohdan mukaisesti, se voi asettaa määräajan, jonka kuluessa lausunto tai kertomus on annettava.
4 artikla
1. Komiteassa on 44 jäsentä.
2. a) Komissio nimeää komitean jäsenet seuraavien rautateiden kuljettaja- ja työntekijäjärjestöjen ehdotuksesta:
Kuljettajajärjestö
Euroopan yhteisöjen 10 rautatien yhteenliittymä (UIC)
Työntekijäjärjestö
Euroopan yhteisön kuljetusammattijärjestöjen komitea.
b) Paikat jakautuvat seuraavasti:
- 22 kuljettajajärjestöjen edustajille,
- 22 työntekijäjärjestöjen edustajille.
5 artikla
1. Kullekin komitean jäsenelle nimetään varajäsen 4 artiklan 2 kohdassa säädetyllä tavalla.
2. Varajäsen osallistuu komitean kokouksiin, 9 artiklassa tarkoitettuihin työryhmiin tai työhön ainoastaan silloin, kun varsinaisella jäsenellä on este, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 9 artiklan määräysten soveltamista.
6 artikla
1. Komitean jäsenten ja heidän varajäsentensä toimikausi on neljä vuotta. Heidät voidaan nimetä uudeksi toimikaudeksi.
2. Jäsenet tai varajäsenet, joiden toimikausi on päättynyt, jatkavat tehtävässään, kunnes heidän tilalleen nimetään uudet jäsenet tai heidän toimikautensa uusitaan.
3. Jäsenen tai varajäsenen toimikausi päättyy ennen kuin neljä vuotta on kulunut, jos jäsen eroaa tai kuolee tai jos jäsentä ehdottanut järjestö pyytää, että hänen tilalleen nimetään uusi jäsen. Hänen seuraajansa nimetään jäljellä olevaksi toimikaudeksi 4 artiklan 2 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen.
4. Tehtävien hoitaminen ei oikeuta palkkioon.
7 artikla
1. Komitea valitsee joka toinen vuosi jäsentensä keskuudesta läsnä olevien jäsenten kahden kolmasosan enemmistöllä puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja valitaan vuorotellen, ja keskenään käänteisessä järjestyksessä, kahden 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa mainitun järjestöryhmän edustajien keskuudesta.
2. a) Puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja, jonka toimikausi on päättynyt, jatkaa tehtävässään, kunnes hänen tilalleen on nimetty uusi puheenjohtaja tai varapuheenjohtaja.
b) Jos puheenjohtajan tai varapuheenjohtajan toimikausi lakkaa ennenaikaisesti, jäljellä olevaksi toimikaudeksi nimetään uusi jäsen 1 kohdassa määrättyä menettelyä noudattaen asianomaisen ryhmän ehdotuksesta.
8 artikla
Komitea voi perustaa työnsä suunnittelusta ja koordinoinnista vastaavan työvaliokunnan. Tässä työvaliokunnassa on puheenjohtaja, varapuheenjohtaja ja 9 artiklassa tarkoitettujen työryhmien esittelijäjäseniä.
9 artikla
Komitea voi:
a) perustaa avukseen tilapäisiä tai pysyviä työryhmiä. Se voi antaa jäsenelle luvan ottaa tilalleen työryhmässä nimeltä mainittu edustaja omasta järjestöstään: edustajalla on työryhmän kokouksissa samat oikeudet kuin jäsenellä, jonka tilalla hän on;
b) ehdottaa komissiolle asiantuntijoiden kutsumista avustamaan komiteaa tietyissä tehtävissä. Komitealla on velvollisuus tehdä niin, jos jompikumpi 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa mainituista järjestöistä sitä pyytää;
c) kutsua osallistumaan asiantuntijana kokouksiinsa henkilöitä, joilla on erityistä asiantuntemusta jostakin esityslistaan merkitystä aiheesta. Asiantuntija osallistuu kokoukseen ainoastaan sen asian osalta, jonka vuoksi hän osallistuu kokoukseen.
10 artikla
Komitea kokoontuu sihteeristönsä kutsusta komission, työvaliokunnan tai jäsenistönsä kolmasosan pyynnöstä. Viimeksi mainitussa tapauksessa se kokoontuu 30 päivän määräajassa.
11 artikla
1. Komitea on päätösvaltainen, kun kaksi kolmasosaa sen jäsenistä tai varajäsenistä on läsnä.
2. Komitean on toimitettava lausuntonsa tai kertomuksensa komissiolle. Jos lausuntoa tai kertomusta ei hyväksytä yksimielisesti, komitean on toimitettava ilmaistut eriävät mielipiteet komissiolle.
12 artikla
1. Komission yksiköt huolehtivat komitean, työvaliokunnan ja työryhmien sihteeristötehtävistä.
2. Komission asianomaisten yksiköiden edustajat osallistuvat komitean, työvaliokunnan ja työryhmien kokouksiin.
3. Yksi sihteeristön edustaja molemmista 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa mainituista järjestöistä osallistuu tarkkailijana komitean kokouksiin.
4. Komissio voi komiteaa kuultuaan kutsua muita järjestöjä kuin 4 artiklan 2 kohdan a alakohdassa mainitut osallistumaan komitean työhön tarkkailijoina.
13 artikla
Kun komissio ilmoittaa kokoukseen osallistujille, että pyydetty lausunto on luottamuksellinen, nämä eivät saa ilmaista tietoja, jotka ovat tulleet heidän tietoonsa heidän osallistuessaan komitean, työryhmien tai työvaliokunnan työhön sanotun kuitenkaan rajoittamatta perustamissopimuksen 214 artiklan määräysten soveltamista.
14 artikla
Komissiolla on komiteaa kuultuaan oikeus tarkistaa tätä päätöstä saadun kokemuksen perusteella.
15 artikla
Kumotaan päätös 72/172/ETY.
16 artikla
Tämä päätös tulee voimaan 19 päivänä joulukuuta 1984.
Tehty Brysselissä 19 päivänä joulukuuta 1984.