31984R3440
L 318/23
ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
РЕГЛАМЕНТ (ЕИО) № 3440/84 НА КОМИСИЯТА
от 6 декември 1984 година
относно прикрепването на съоръжения към тралове, шотландски грибове и сходни мрежени уреди
КОМИСИЯТА НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ,
като взе предвид Договора за създаване на Европейската икономическа общност,
като взе предвид Регламент (ЕИО) № 171/83 на Съвета от 25 януари 1983 г., предвиждащ някои технически мерки за съхраняване на риболовните ресурси (1), последно изменен и допълнен с Регламент (ЕИО) № 2664/84 (2), и преди всичко член 21,
като има предвид, че член 7 на Регламент (ЕИО) № 171/83 забранява използването на всякакви съоръжения, които могат да запушат окото на мрежата в която и да е част от уреда или да намалят неговия размер;
като има предвид, че съобразно член 2 на Регламент (ЕИО) № 171/83, тези разпоредби се прилагат единствено за траловете, за шотландските грибове и за сходните мрежени уреди;
като има предвид, че член 7 на Регламент (ЕИО) № 171/83 предвижда прикрепването на съоръжения към мрежените уреди да бъде предмет на разрешение;
като има предвид, че е необходимо да се даде определение за някои части на трала;
като има предвид, че не е необходимо да се забранява прикрепването на съоръжения към траловете за лов на някои животински видове, за които минимално допустимия размер на окото на мрежата не е специфициран в Регламент (ЕИО) № 171/83;
като има предвид, че е целесъобразно да се разреши използването на някои съоръжения позволяващи да се намали износването на траловете, на шотландските грибове и на сходните мрежени уреди, да се укрепят тези уреди, да се ограничи избягването на улова към предната част на мрежените уреди или да се увеличи ефикасността на мрежите или тяхната безопасност при използване;
като има предвид, че долната престилка е предназначена за защита на долната част на трала срещу износване;
като има предвид, че покривната (горна) престилка е най-вече предназначена да предпазва горната повърхност или страните на наконечника на трала срещу износване в случай, че краят на трала се преобърне странично по време на риболовните операции;
като има предвид, че усилващият ръкав е предназначен да укрепи наконечника на трала, за да се избегне скъсването му, когато е препълнен с риба и когато тралът прави завой;
като има предвид, че защитният пояс е предназначен да не позволи въжената халка за вдигане на трала да не пререже мрежата на наконечника;
като има предвид, че въжето на наконечника е предназначено за затваряне на наконечника на трала;
като има предвид, че определена дължина от последната част на наконечника на трала може да бъде подвита в отвора на самия наконечник, за да осигури по-доброто затваряне на последния;
като има предвид, че въжената халка за вдигане на мрежата е предназначена да стегне последната част на наконечника на тралa, за да улесни качването му на борда;
като има предвид, че кръглата халка е предназначена да ограничи разтягането на диаметъра на наконечника на трала;
като има предвид, че барабанът (винтерът) е предназначен да позволи на рибата да премине от предната част на трала към наконечника, като едновременно с това ограничи връщането ѝ обратно;
като има предвид, че пресяващата мрежа е предназначена да осигури селективния улов на риба, на скариди или на други видове водни животни;
като има предвид, че укрепващите въжета са предназначени да укрепят наконечника на трала или да попречат в него да попаднат камъни или други отпадъци;
като има предвид, че торкетът е предназначен да подобри затварянето на наконечника на трала посредством въжето за затягане;
като има предвид, че двойният наконечник е предназначен да намали рисковете от пълната загуба на улова в случай на риболов по силно начупено дъно;
като има предвид, че е необходимо за тази цел да бъдат определени подробни правила относно тези съоръжения и преди всичко, тяхното техническо описание, както и условията, при които тези съоръжения могат да бъдат използвани;
като има предвид, че при необходимост могат да бъдат приети изключения от настоящия регламент за някои специфични случаи;
като има предвид, че мерките предвидени в настоящия регламент са в съответствие със становището на Комитета за управление на риболовните ресурси,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
По смисъла на настоящия регламент, терминът „трал“ отговаря на термините „трал, датски гриб или сходен мрежен уред“.
Член 2
Техническите термини използвани в настоящия регламент или описващи някои съоръжения или конструкции, които по принцип съставляват неразделна част от един трал, или които могат да бъдат използвани заедно с трал са определени в приложението към настоящия регламент.
Член 3
Членове 4 до 15 съдържат определения за някои разрешени съоръжения, които могат да бъдат прикрепвани към трала и които могат да запушат очите на всяка част от мрежата или да намалят техните размери, както и условията за тяхното използване.
Член 4
Долна престилка
1. Долната престилка може да се състои от всякакви части от платнище, платно мрежа или от друг материал.
2. Няколко долни престилки могат да бъдат използвани едновременно и да се припокриват частично.
3. Долните престилки могат да бъдат прикрепвани единствено от външната част на трал и само върху долната половина на която и да е част от трала. Долните престилки могат да бъдат прикрепвани единствено с техните предни и странични краища.
4. В случай на използване на усилващи ръкави или на защитни пояси, долната престилка може да бъде прикрепвана единствено от външната страна на усилващия ръкав или към защитните пояси по начина, който е определен в параграф 3.
Член 5
Покривала (или горни престилки)
1. Разрешава се използването на един от двата вида покривала, означени като тип А и тип Б.
2. Покривалото тип A се състои от всякакъв вид четвъртита мрежа с размери на окото на мрежата най-малко равни на тази на наконечника на трала. Широчината на покривалото трябва да бъде равна най-малко на един път и половина тази на покритата широчина на наконечника на трала, като тези размери трябва да бъдат измервани перпендикулярно спрямо надлъжната ос на трала. Покривалото може да бъде прикрепено към горната половина, от външната страна на наконечника на трала единствено с предния и страничните си краища. Когато към наконечника на трала е прикрепена халка за вдигане, покривалото трябва да бъде прикрепено по такъв начин, че да не се разтегля с повече от четири бримки пред халката за вдигане на трала. Когато наконечникът не е съоръжен с халка за вдигане, покривалото трябва да бъде прикрепено по такъв начин, че да не покрива повече от последната задна трета от наконечника. В двата случая покривалото трябва да завършва най-малко на четири бримки пред въжето за затягане на наконечника.
3. Покривалото от тип Б се състои от всякакво четвъртито платно мрежа оплетена от влакно със същия диаметър като този от който е изработена мрежата на наконечника на трала и размерите на окото на мрежата трябва да бъдат два пъти по-големи от тези на наконечника на трала. Покривалото може да покрива напълно горната половина на същинския наконечни stricto sensu. То се прикрепя единствено по дължината на тези четири ръба по такъв начин, че в точките на прикрепване, страната на всяко око да съвпада със страните на две очи от мрежата на наконечника на трала.
4. Забранява се използването едновременно на повече от едно покривало.
5. Забранява се едновременното използване на покривало и усилващи ръкави, с изключение на траловете от мрежа с малки размери на окото, отговарящи на разпоредбите на член 3 и на приложение II към Регламент (ЕИО) № 171/83.
Член 6
Усилващ ръкав
1. Усилващият ръкав е мрежа с цилиндрична форма, която обвива изцяло наконечника на трала и е прикрепена към него през определени разстояния. Той е най-малко със същите размери (на дължина и на широчина) като частта от наконечника на трала, към която е прикрепен.
2. Забранява се използването на повече от един усилващ ръкав с изключение на мрежените уреди съответстващи на разпоредбите на член 3 и на приложение II към Регламент (ЕИО) № 171/83, за които могат да бъдат използвани два усилващи ръкава.
3. Размерите на окото на мрежата на усилващия ръкав трябва да бъдат по-големи или равни на два пъти размера на окото на мрежата на наконечника и в никакъв случай не могат да бъдат по-малки от 80 милиметра. В случай на използване на втори усилващ ръкав, размерите на окото на мрежата трябва да бъдат равни или по-големи от 120 милиметра.
4. Забранява се използването на усилващи ръкави, които се простират върху предната част на наконечника на трала.
5. Когато усилващият ръкав се състои от платна от мрежа с цилиндрична форма, тези платна могат да се застъпват най-много до четири бримки в местата на прикрепване.
6. Усилващите ръкави прикрепени към траловете с големи размери на окото на мрежата, упоменати в член 2 на Регламент (ЕИО) № 171/83 не могат да покриват повече от два метра пред задната халка за вдигане на трала.
7. По изключение от параграф 1, усилващи ръкави по-малки от размерите на наконечника на трала могат да бъдат прикрепвани към мрежени уреди с малки дупки, отговарящи на разпоредбите на член 3 и на приложение II към Регламент (ЕИО) № 171/83.
Член 7
Защитен пояс
1. Защитният пояс е малко парче цилиндрична мрежа със същата обиколка като тази на наконечника на трала или на евентуалните усилващи ръкави прикрепени около наконечника, или усилващите ръкави в точката на прикрепване на халката за вдигане на трала.
2. Забранява се използването на защитен пояс, ако към наконечника на трала не е прикрепена халка за вдигане.
3. Забранява се използването на защитен пояс с дължина по-голяма от един метър.
4. Защитният пояс може да бъде прикрепен пред и зад всяка халка за вдигане на трала.
5. Размерите на окото на мрежата на защитния пояс трябва да бъдат най-малко равни на тези на наконечника.
6. Обиколката на защитния пояс трябва да бъде сравнена с тази на наконечника на трала или на усилващите ръкави, като те се разпънат с еднаква сила.
Член 8
Въже за затягане на наконечника
1. Въжето за затягане на наконечника е въже, което позволява затварянето на задната част на трала и/или на усилващите ръкави или чрез лесно отваряем възел, или посредством механично приспособление.
2. Въжето за затягане на наконечника трябва да бъде прикрепено на разстояние не по-голямо от един метър от последните бримки на наконечника. Тези последни бримки могат да бъдат подвити навътре в наконечника. Въпреки това, ако към въжето е прикрепен торкет в съответствие с разпоредбите на член 14, въжето за затягане преминава през последните бримки на наконечника.
3. Може да се използват няколко въжета за затягане на наконечника за всеки трал. Въжето не може да затваря долната престилка или покривалото (или горна престилка).
Член 9
Халки за вдигане
1. Халката за вдигане на трала е дебело въже или стоманено въже поставено свободно около обиколката на наконечника на трала или около евентуалния усилващ ръкав и прикрепено към последния с въжени или метални халки. Допуска се използването на няколко халки за вдигане на трала.
2. Минималната дължина на халката трябва да отговаря на същите правила като тези, които са валидни за кръглите халки определени в член 10, освен че халката прикрепена най-близо до наконечника на трала може да бъде по-къса.
Член 10
Кръгли халки
1. Кръглите халки са въжета във формата на халки, които обкръжават напречно наконечника на трала или усилващия ръкав през равни интервали и които са прикрепени към него.
2. Дължината на една кръгла халка е най-малко равна на 40 % от обиколката на наконечника, чиито размер съответства на резултата от броя на бримките на обиколката на наконечника умножени по действителния размер на окото на мрежата, освен за кръглата халка разположена в най-задната част на наконечника и наречена „задна халка“ ако тя е прикрепена на разстояние равно или по-малко от два метра от бримките на въжето за затягане на наконечника, измерени, когато бримките са разтеглени надлъжно.
3. Разстоянието между две последователни кръгли халки за вдигане трябва да бъде равно или по-голямо от един метър.
4. Кръглата халка може да бъде поставена около усилващите ръкави, но не може да бъде поставена около покривало или долна престилка.
Член 11
Барабан
1. Барабанът е платно от мрежа с размери на окото най-малко равни на тези на наконечника на трала, прикрепен от вътрешната страна на трала по такъв начин, че да позволи на рибата да преминава от предната част на трала назад, като едновременно с това ограничава възможността тя да се върне към входа на трала.
2. Барабанът се прикрепя в предния му край и може да бъде прикрепен също и отстрани, от вътрешната част на наконечника на трала или към предната му част.
3. Разстоянието от предната точка на прикрепване на барабана и задния край на наконечника е най-малко равна на три пъти дължината на наконечника.
Член 12
Прецеждаща мрежа
1. Прецеждащата мрежа е мрежа с размери на окото най-малко два пъти тази на мрежата на наконечника на трала.
2. Прецеждащата мрежа се прикрепва от вътрешната страна на трала и не може да продължава в наконечника на дължина по-голяма от една трета от дължината на наконечника.
Тя може да бъде прикрепена към трала от всичките си страни.
3. Едновременно могат да бъдат използвани най-много две прецеждащи мрежи при условие че, те са прикрепени съответно към горната половина и долната половина на трала и не се припокриват в нито една точка.
Член 13
Укрепващи въжета
1. Укрепващото въже са всякакви въжета други освен страничните надлъжни въжета и които могат да бъдат прикрепени на всяко място на трала.
2. Забранява се прикрепването на укрепващи въжета от вътрешната страна на наконечника на трала.
Член 14
Торкет
1. Торкетът е платно от мрежа прикрепено от вътрешната страна и по задния ръб на наконечника на трала. Той може да бъде подвит в наконечника.
2. Размерите на окото на мрежата на торкета не могат да бъдат по-малки от тези на мрежата на наконечника.
3. Торкетът може да бъде прикрепен само по задния му ръб и не може да се простира напред на повече от петте последни бримки на наконечника, нито назад на повече от един метър от задния ръб на последните бримки на наконечника.
Член 15
Среден шев на двойния наконечник
Бримките могат да бъдат оплетени заедно по такъв начин, че да образуват двоен наконечник (с два ръкава) като надлъжно се събират горните части и долните части на наконечника на трала.
Член 16
Настоящият регламент влиза в сила на тридесетия ден след публикуването му в Официалния вестник на Европейските общности.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
Съставено в Брюксел на 6 декември 1984 година.
*****
VERORDNUNG (EWG) Nr. 3440/84 DER KOMMISSION
vom 6. Dezember 1984
über das Anbringen von Vorrichtungen an Schleppnetzen, Snurrewaden und ähnlichen Netzen
DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN
GEMEINSCHAFTEN -
gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft,
gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 171/83 des Rates vom 25. Januar 1983 über technische Maßnahmen zur Erhaltung der Fischbestände (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EWG) Nr. 2664/84 (2), insbesondere auf Artikel 21,
in Erwägung nachstehender Gründe:
Artikel 7 der Verordnung (EWG) Nr. 171/83 untersagt die Verwendung von Vorrichtungen, durch die die Maschen in irgendeinem Teil eines Netzes verstopft oder praktisch verkleinert werden.
Gemäß Artikel 2 der Verordnung (EWG) Nr. 171/83 gelten diese Bestimmungen nur für Schleppnetze, Snurrewaden und ähnliche Netze.
Artikel 7 der Verordnung (EWG) Nr. 171/83 sieht vor, daß das Anbringen bestimmter Vorrichtungen an den Netzen genehmigt werden kann.
Es empfiehlt sich, bestimmte Teile des Schleppnetzes zu definieren.
Bei der Fischerei auf Arten, für die in der Verordnung (EWG) Nr. 171/83 keine Mindestmaschenöffnung festgelegt ist, braucht das Anbringen von Vorrichtungen an Schleppnetzen nicht untersagt zu werden.
Die Verwendung bestimmter Vorrichtungen, die es erlauben, den Verschleiß oder das Zerreissen von Schleppnetzen, Snurrewaden oder ähnlichen Netzen einzuschränken, diese Netze zu verstärken, das Entkommen der Fänge in den vorderen Teil des Netzes zu begrenzen oder die Wirksamkeit und Betriebssicherheit dieser Netze zu verbessern, kann genehmigt werden.
Zweck eines Unterseiten-Scheuerschutzes ist es, die Unterseite eines Schleppnetzes gegen Verschleiß und Zerreissen zu schützen.
Zweck eines Oberseiten-Scheuerschutzes ist es, das Oberblatt oder die Seitenblätter des Steerts für den Fall, daß sich das hintere Ende des Schleppnetzes bei dem Fangvorgang um seine Achse verdrehen sollte, gegen Verschleiß und Zerreissen zu schützen.
Zweck eines Hietvsteerts ist es, den Steert zu verstärken und ein Platzen des mit Fischen gefuellten Steerts beim Einholen des Schleppnetzes zu verhindern.
Zweck einer Scheuerschutzmanschette ist es, zu verhindern, daß der Teilstropp das Netzwerk des Steerts beschädigt.
Zweck einer Steertleine ist es, den Steert zu verschließen.
Zum besseren Verschließen des Steerts darf sein hinterster Teil über die begrenzte Länge in die Steertöffnung zurückgefaltet werden.
Zweck eines Teilstropps ist es, im Hinblick auf ein einfacheres Abladen an Bord ein Abschließen des hinteren Teils des Steerts zu ermöglichen.
Zweck eines Rundstropps ist es, eine Ausdehnung des Steertdurchmessers zu begrenzen.
Zwecks eines Flappers ist, es zu ermöglichen, daß die Fänge vom vorderen Teil des Schleppnetzes in den hinteren gelangen, die Möglichkeit ihrer Rückkehr aber eingeschränkt wird.
Zweck eines Siebnetzes ist es, Fische, Garnelen und andere Arten getrennt zu fangen.
Zweck eines Verstärkungstaues ist es, das Schleppnetz zu verstärken oder zu verhindern, daß Steine und andere Fremdkörper in den Steert gelangen.
Zweck einer »Torquette" ist es, das Verschließen des Steerts durch die Steertleine zu verbessern.
Zweck eines Hosen-Steerts ist es, die Gefahr eines totalen Verlustes der Fänge beim Fischen auf rauhem Meeresboden zu verringern.
Daher müssen ins einzelne gehende Vorschriften über diese Vorrichtungen und insbesondere deren technische Beschreibungen festgelegt und die Bedingungen unter denen diese Vorrichtungen verwendet werden dürfen, definiert werden.
Erforderlichenfalls können Ausnahmen von dieser Verordnung zur Regelung besonderer Fälle beschlossen werden.
Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsausschusses für Fischereierzeugnisse -
HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN:
Artikel 1
Im Sinne dieser Verordnung umfasst der Begriff »Schleppnetz" die Begriffe »Schleppnetz, Snurrewade oder ähnliches Netz".
Artikel 2
In dieser Verordnung verwendete technische Begriffe oder Begriffe, mit denen einige der Vorrichtungen und Konstruktionen beschrieben werden, die normalerweise Bestandteil eines Schleppnetzes sind oder die in Verbindung mit einem Schleppnetz benutzt werden, sind im Anhang definiert.
Artikel 3
In den Artikeln 4 bis 15 werden gewisse Vorrichtungen, die an Schleppnetzen angebracht werden dürfen und die Maschen in irgendeinem Teil des Schleppnetzes verstopfen oder die Abmessung der Maschen verkleinern können, definiert und ihre Verwendungsbedingungen festgelegt.
Artikel 4
Unterseiten-Scheuerschutz
(1) Ein Unterseiten-Scheuerschutz kann aus einem Stück Segeltuch, Netzwerk oder irgendeinem anderen Material bestehen.
(2) Es dürfen gleichzeitig zwei oder mehr Unterseiten-Scheuerschutzvorrichtungen verwendet werden, die sich überlappen dürfen.
(3) Unterseiten-Scheuerschutzvorrichtungen dürfen nur an der Aussenseite des Schleppnetzes und nur an der unteren Hälfte eines Schleppnetzteils angebracht werden. Sie dürfen nur an ihren Vorder- und an ihren Seitenrändern festgemacht werden.
(4) Bei Verwendung von Hievsteerten oder Scheuerschutzmanschetten darf der Unterseiten-Scheuerschutz nur ausserhalb der Hievsteerte oder der Scheuerschutzmanschetten in der in Absatz 3 angegebenen Weise angebracht werden.
Artikel 5
Oberseiten-Scheuerschutz
(1) Der Oberseiten-Scheuerschutz kann entweder nach Typ A oder Typ B verwendet werden.
(2) Ein Oberseiten-Scheuerschutz nach Typ A kann aus einem rechteckigen Stück Netzwerk bestehen, dessen Maschenöffnung mindestens derjenigen des Steerts entspricht. Die Weite des Oberseiten-Scheuerschutzes muß mindestens anderthalbmal so groß sein wie die des abgedeckten Teils des Steerts, wobei diese Weiten im rechten Winkel zur Längsachse des Steerts zu messen sind. Der Oberseiten-Scheuerschutz darf nur an seinen Vorder- und Seitenrändern an der oberen Hälfte der Steert-Aussenseite angebracht werden. Befinden sich am Steert Teilstropps, so muß der Oberseiten-Scheuerschutz so angebracht werden, daß er nicht mehr als vier Maschen über den hinteren Teilstropp nach vorn reicht. Ist kein Teilstropp vorhanden, so ist der Oberseiten-Scheuerschutz so anzubringen, daß er nicht mehr als das letzte hintere Drittel des Steerts bedeckt. In beiden Fällen muß der Oberseiten-Scheuerschutz mindestens vier Maschen vor der Steertleine enden.
(3) Ein Oberseiten-Scheuerschutz nach Typ B kann aus einem rechteckigen Stück Netzwerk bestehen, dessen Garn den gleichen Durchmesser wie das des Steerts haben und dessen Maschenöffnung doppelt so groß wie die des Steerts sein muß. Er darf die obere Hälfte des eigentlichen Steerts vollständig bedecken und darf nur entlang seiner vier Ränder so angebracht werden, daß sich an den Anbringungsstellen die Seite jeder Masche mit zwei Seiten der Steertmaschen deckt.
(4) Die gleichzeitige Verwendung von mehr als einem Oberseiten-Scheuerschutz ist untersagt.
(5) Ein Oberseiten-Scheuerschutz darf nicht zusammen mit Hievsteerten verwendet werden, ausser bei engmaschigen Schleppnetzen nach Artikel 3 und Anhang II der Verordnung (EWG) Nr. 171/83.
Artikel 6
Hievsteert
(1) Ein Hievsteert ist ein den Steert des Schleppnetzes vollständig umhüllendes zylinderförmiges Stück Netzwerk, das am Steert in Abständen angebracht werden kann. Der Hievsteert muß mindestens die gleichen Abmessungen (Länge und Weite) wie der Teil des Steerts, an dem er angebracht ist, haben.
(2) Es ist untersagt, mehr als einen Hievsteert zu verwenden, ausgenommen bei Netzen nach Artikel 3 und Anhang II der Verordnung (EWG) Nr. 171/83, bei denen zwei Hievsteerte verwendet werden dürfen.
(3) Die Maschenöffnung beträgt mindestens das Doppelte derjenigen des Steerts, in keinem Fall jedoch weniger als 80 mm. Bei Verwendung eines zweiten Hievsteerts beträgt dessen Mindestmaschenöffnung 120 mm.
(4) Es dürfen keine Hievsteerte verwendet werden, die nach vorn über den Steert hinausreichen.
(5) Besteht ein Hievsteert aus mehreren zylinderförmigen Netzabschniten, so dürfen sich die Abschnitte an den Verbindungsstellen um nicht mehr als vier Maschen überlappen.
(6) Hievsteerte, die an großmaschigen Schleppnetzen nach Artikel 2 der Verordnung (EWG) Nr. 171/83 angebracht sind, dürfen nicht weiter als zwei Meter vor dem hinteren Hebestropp reichen. (7) Abweichend von Absatz 1 dürfen Hievsteerte mit geringeren Abmessungen als der Steert an engmaschigen Netzen nach Artikel 3 und Anhang II der Verordnung (EWG) Nr. 171/83 angebracht werden.
Artikel 7
Scheuerschutzmanschette
(1) Eine Scheuerschutzmanschette ist ein kurzes zylinderförmiges Stück Netzwerk gleichen Umfangs wie der Steert oder die Hievsteerte, sofern solche vorhanden sind. Die Scheuerschutzmanschette umgibt den Steert oder die Hievsteerte an den Anbringungsstellen des Teilstropps.
(2) Eine Scheuerschutzmanschette darf nicht verwendet werden, wenn am Steert kein Teilstropp angebracht ist.
(3) Die Verwendung einer Scheuerschutzmanschette von mehr als einem Meter Länge ist untersagt.
(4) Die Scheuerschutzmanschette darf nur vor und hinter jedem Teilstropp angebracht werden.
(5) Die Maschenöffnung entspricht mindestens derjenigen des Steerts.
(6) Der Umfang der Scheuerschutzmanschette wird mit dem des Steerts oder der Hievsteerte, sofern solche vorhanden sind, verglichen, indem beide mit gleicher Kraft gestreckt werden.
Artikel 8
Steertleine
(1) Eine Steertleine ist eine Leine, die es ermöglicht, das hintere Ende des Steerts und/oder der Hievsteerte entweder mittels eines leicht lösbaren Knotens oder einer mechanischen Vorrichtung abzubinden.
(2) Die Steertleine wird in einer von höchstens einem Meter von den hintersten Steertmaschen, die nach innen in den Steert gefaltet werden können, angebracht. Wenn jedoch eine »Torquette" gemäß Artikel 14 angebracht ist, muß die Steertleine durch die hintersten Steertmaschen geführt werden.
(3) Pro Schleppnetz darf mehr als eine Steertleine verwendet werden. Die Steertleine darf einen Unterseiten-Scheuerschutz oder einen Oberseiten-Scheuerschutz nicht umschließen.
Artikel 9
Teilstropp
(1) Ein Teilstropp ist ein mit Hilfe von Schlaufen und Ringen befestigtes Tau oder Drahtseil, das den Umfang des Steerts oder etwaiger Hievsteerte lose umschließt. Es darf jederzeit mehr als ein Teilstropp verwendet werden.
(2) Für die Mindestlänge der Teilstropps gelten die gleichen Vorschriften wie für Rundstropps nach Artikel 10, mit der Ausnahme, daß der zur Steertleine am nächsten gelegene Teilstropp kürzer sein darf.
Artikel 10
Rundstropps
(1) Rundstropps sind in regelmässigen Abständen ringförmig um den Steert oder den Hievsteert gelegte und an diesen befestigte Taue.
(2) Die Länge eines Rundstropps beträgt mindestens 40 % des Steertumfangs. Der Steertumfang wird ermittelt, indem man die Anzahl der Maschen im Steertumfang mit der wirklichen Maschenöffnung multipliziert; eine Ausnahme bildet der hinterste Rundstropp, der sogenannte »hintere Stropp", wenn er nicht mehr als zwei Meter von den Steertleinenmaschen entfernt - bei Messung der längstgestreckten Maschen - angebracht ist.
(3) Der Abstand zwischen zwei aufeinanderfolgenden Rundstropps beträgt mindestens einen Meter.
(4) Ein Rundstropp darf die Hievsteerte, aber nicht einen Oberseiten- oder einen Unterseiten-Scheuerschutz umschließen.
Artikel 11
Flapper
(1) Ein Flapper ist ein Stück Netzwerk, dessen Maschenöffnung mindestens derjenigen des Steerts entspricht und das im Inneren eines Schleppnetzes so angebracht ist, daß die Fänge vom vorderen in den hinteren Teil des Schleppnetzes gelangen können, die Möglichkeit ihrer Rückkehr aber eingeschränkt wird.
(2) Der Flapper muß mit seinem Vorderrand und kann mit seinen seitlichen Rändern im oder vor dem Steert angebracht werden.
(3) Die Entfernung von der vorderen Anbringungsstelle des Flappers bis zum hintersten Steertende beträgt mindestens das Dreifache der Länge des Flappers.
Artikel 12
Siebnetz
(1) Ein Siebnetz ist ein Stück Netzwerk, dessen Maschenöffnung mindestens doppelt so groß sein muß wie die des Steerts.
(2) Das Siebnetz wird im Inneren des Schleppnetzes vor dem Steert angebracht und darf um nicht mehr als ein Drittel der Steertlänge in den Steert hineinreichen. Es darf an allen Rändern am Schleppnetz befestigt werden. (3) Es dürfen gleichzeitig höchstens zwei Siebnetzteile verwendet werden, sofern sie an der oberen bzw. an der unteren Hälfte des Schleppnetzes angebracht sind und sich an keiner Stelle überlappen.
Artikel 13
Verstärkungstaue
(1) Ein Verstärkungstau ist jedes andere Tau als eine Laschverstärkung, das an irgendeinem Teil des Schleppnetzes angebracht ist.
(2) Verstärkungstaue dürfen nicht im Inneren des Steerts angebracht werden.
Artikel 14
»Torquette"
(1) Eine »Torquette" ist ein im Innern des Steerts an dessen hinterem Ende angebrachtes Stück Netzwerk. Die »Torquette" kann in den Steert zurückgefaltet werden.
(2) Die Maschenöffnung der »Torquette" muß mindestens derjenigen des Steerts entsprechen.
(3) Die »Torquette" wird nur an ihrem Vorderrand und nicht über die letzten fünf Maschen des Steerts nach vorne hinaus angebracht und darf höchstens einen Meter von dem Ende der letzten fünf Maschen des Steerts nach hinten reichen.
Artikel 15
Mittellasche eines Hosen-Steerts
Zur Bildung eines Hosen-Steerts dürfen die Maschen im Steert in der Weise zusammengelascht werden, daß Ober- und Unterhälften eines Steerts in Längsrichtung verbunden werden.
Artikel 16
Diese Verordnung tritt am dreissigsten Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft.
Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitgliedstaat.
Brüssel, den 6. Dezember 1984