РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 716/2014 НА КОМИСИЯТА
от 27 юни 2014 година
за установяването на пилотния съвместен проект в подкрепа на изпълнението на Европейския генерален план за управление на въздушното движение
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 550/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за осигуряване на аеронавигационно обслужване в единното европейско небе (1), и по-специално член 15а, параграф 3 от него,
като има предвид, че:
(1)
Програмата за изследване на управлението на въздушното движение в единното европейско небе (SESAR) има за цел да модернизира управлението на въздушното движение (наричано по-нататък „УВД“) в Европа и представлява технологичната основа на единното европейско небе. Тя има за цел до 2030 г. да осигури за Съюза високоефективна инфраструктура за управление на въздушното движение, която ще даде възможност за безопасно и екологосъобразно функциониране и развитие на въздушния транспорт.
(2)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 на Комисията (2) бяха установени изискванията, свързани със съдържанието на съвместните проекти, тяхното изготвяне, приемане, изпълнение и наблюдение. В него се предвижда, че съвместните проекти трябва да се изпълняват въз основа на програмата за разгръщане чрез проекти за внедряване, координирани от управителния орган за разгръщането.
(3)
Съгласно Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 целта на даден съвместен проект е да се внедряват навременно, координирано и синхронизирано функциите за УВД, които са готови за внедряване и допринасят за постигането на основните оперативни промени, определени в Европейския генерален план за УВД. В даден съвместен проект трябва да се включват единствено функции за УВД, които изискват синхронизирано внедряване и допринасят съществено за постигането на валидните за целия Европейски съюз цели за ефективност.
(4)
По искане на Комисията съвместното предприятие SESAR изготви предварителна версия на първия съвместен проект, наричан „пилотен съвместен проект“.
(5)
Тази предварителна версия беше анализирана и разгледана от Комисията със съдействието на Европейската агенция за авиационна безопасност, Европейската агенция за отбрана, управителния орган на мрежата, органа за преглед на ефективността, Евроконтрол, европейските организации за стандартизация и Европейската организация за оборудване за гражданското въздухоплаване (Eurocae).
(6)
Впоследствие Комисията извърши независим глобален анализ на ползите и разходите и проведе целесъобразни консултации с държавите членки и съответните заинтересовани страни.
(7)
На тази основа Комисията изготви предложение за пилотния съвместен проект. В съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013: групата ползватели на гражданското въздушно пространство по програмата SESAR одобри предложението на 30 април 2014 г.; доставчиците на аеронавигационно обслужване одобриха предложението на 30 април 2014 г.; летищните оператори одобриха предложението на 29 април 2014 г.; управителният орган на мрежата одобри предложението на 25 април 2014 г.; и европейските национални метеорологични служби одобриха предложението на 30 април 2014 г.
(8)
В пилотния съвместен проект се определят шест функции за УВД, а именно разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация (PBN) в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение; интегриране и пропускателна способност на летищата; гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета; съвместно управление на мрежата; първоначално управление на информацията за цялата система; и първоначален обмен на информация за траекторията. Внедряването на тези шест функции за УВД следва да стане задължително.
(9)
Функцията „Разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение“ се очаква да подобри точността на траекторията на подхода за кацане, както и да улесни определянето на последователността на обслужване на по-ранен етап, като по този начин се намалят разходът на гориво и въздействието върху околната среда при фазите на снижаване/долитане. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Синхронизиране на движението“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(10)
Функцията „Интегриране и пропускателна способност на летищата“ се очаква да подобри безопасността и пропускателната способност на пистите, като осигурява ползи по отношение на разхода на гориво и намаляване на закъсненията, както и по отношение на капацитета на летищата. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Интегриране и пропускателна способност на летищата“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(11)
Функцията „Гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета“ се очаква да даде възможност за по-ефективно използване на въздушното пространство, като по този начин се предоставят значителни ползи, свързани с разхода на гориво и намаляването на закъсненията. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Преминаване от пространствено базирани операции към четириизмерно (4D) управление на траекторията“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(12)
Функцията „Съвместно управление на мрежата“ се очаква да подобри качеството и навременността на информацията за мрежата, която се обменя от всички заинтересовани страни в областта на УВД, като по този начин се осигуряват значителни ползи от повишаването на производителността на аеронавигационното обслужване (наричано по-нататък „АНО“) и спестяване на разходи вследствие на закъснения. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Съвместно управление на мрежата и динамично балансиране на капацитета“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(13)
Функцията „Първоначално управление на информацията за цялата система“, състояща се от набор услуги, предоставяни и ползвани чрез мрежа, базирана на интернет протокол, от системи, базирани на управлението на информацията за цялата система (SWIM), се очаква да допринесе значителни ползи по отношение на производителността на АНО. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „SWIM“, определена в Европейския генерален план за УВД.
(14)
Функцията „Първоначален обмен на информация за траекторията“ с усъвършенствани системи за обработка на полетни данни се очаква да повиши предвидимостта на траекторията на въздухоплавателното средство, което е от полза за ползвателите на въздушното пространство, управителния орган на мрежата и доставчиците на АНО и води до намаляване на тактическите интервенции и подобрено предотвратяване на конфликтни ситуации. Очаква се това да окаже положително въздействие върху производителността на АНО, икономията на гориво и променливостта на закъсненията. Тази функция включва част от стъпка 1 „Основна оперативна промяна“ за ключовата характеристика „Преминаване от пространствено базирани операции към четириизмерно (4D) управление на траекторията“, определена в Европейския генерален план за УВД, и спомага косвено за други ключови характеристики, които са обхванати от останалите функции за УВД чрез използването на споделена информация за траекторията.
(15)
С цел постигане на максимални ползи от пилотния съвместен проект се очаква някои оперативни заинтересовани страни от трети държави да изпълнят части от него. Тяхното участие следва да бъде осигурено от управителния орган за разгръщането в съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013. Участието на оперативни заинтересовани страни от трети държави не засяга разпределението на компетентности по отношение на аеронавигационното обслужване и функциите за УВД.
(16)
За да подпомогне съответните оперативни заинтересовани страни при внедряването на функциите за УВД, Комисията следва да публикува референтни материали с необвързващ характер, като: помощни материали за фазата на стандартизация и промишлено производство, които трябва да бъдат предоставени от съвместното предприятие SESAR, пътна карта относно нуждите от стандартизация и регулиране и глобален анализ на разходите и ползите, резултатите от който да са в подкрепа на пилотния съвместен проект. Помощните материали, когато са приложими такива, следва да бъдат разработени съгласно процедурите, изисквани от Регламент (ЕО) № 552/2004 на Европейския парламент и на Съвета (3), с участието на националните надзорни органи в съответствие със същия регламент.
(17)
Доколкото това е възможно, изпълнението на пилотния съвместен проект следва да се наблюдава чрез използване на съществуващите механизми за наблюдение и съществуващите съвещателни структури с цел приобщаване на всички оперативни заинтересовани страни.
(18)
Следва да се създадат подходящи механизми за преглед на настоящия регламент с участието на управителния орган за разгръщането, който следва да координира и да си сътрудничи със субектите, посочени в член 9 от Регламент за изпълнение (ЕО) № 409/2013, а именно националните надзорни органи, военните органи, съвместното предприятие SESAR, управителния орган на мрежата и промишления сектор, по-специално с цел да се даде възможност на Комисията да изменя настоящия регламент, когато това е необходимо. Управителният орган за разгръщането трябва да вземе предвид въздействието върху националните и колективните отбранителни способности в съответствие с член 9, параграф 7, буква в) от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013. Координирането с военните органи остава приоритет в съответствие с общата декларация по военните въпроси, свързани с Единното европейско небе (4). Съгласно тази декларация държавите членки следва по-специално да засилят гражданско-военното сътрудничество и, ако се счете за необходимо и до степен, която се счита за необходима от всички засегнати държави членки, да улеснят сътрудничеството между своите въоръжени сили по всички въпроси на управлението на въздушното движение.
(19)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съве (5)прилагането на настоящия регламент не засяга суверенитета на държавите членки върху тяхното въздушно пространство, както и изискванията на държавите членки по отношение на обществения ред, обществената сигурност и въпросите на отбраната. Настоящият регламент не засяга военните операции и учения.
(20)
Предвидените в настоящия регламент мерки са в съответствие със становището на Комитета за единно небе,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и приложно поле
1. С настоящия регламент се установява първият съвместен проект, наричан по-нататък „пилотен съвместен проект“. В рамките на пилотния съвместен проект се определя първоначален набор от функции за УВД, които трябва да се внедряват навременно, координирано и синхронизирано с цел постигане на основните оперативни промени, произтичащи от Европейския генерален план за УВД.
2. Настоящият регламент се прилага по отношение на Европейската мрежа за управление на въздушното движение (ЕМУВД) и системите за аеронавигационно обслужване, определени в приложение I към Регламент (ЕО) № 552/2004. Той се прилага по отношение на заинтересованите страни, определени в приложението към настоящия регламент.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат определенията, посочени в член 2 от Регламент (ЕО) № 549/2004 и в член 2 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013.
Освен това се прилагат следните определения:
1)
„съвместно вземане на решения за летищата“ (Airport - Collaborative Decision Making - A-CDM) означава процес, при който решенията, свързани с управлението на потоците въздушно движение и на капацитета (наричано по-нататък „УПВДК“) на летищата, се вземат въз основа на взаимодействие между оперативните заинтересовани страни и други участници в УПВДК, и който има за цел намаляване на закъсненията, подобряване на предвидимостта на събитията и оптимизиране на използването на ресурсите;
2)
„оперативен летищен план“ (Airport Operations Plan - AOP) означава единен, общ и съвместно договорен, текущо актуализиран план, който е на разположение на всички заинтересовани страни, свързани с летището, и който има за цел да осигури обща осведоменост за ситуацията и да формира основата, на която заинтересованите страни могат да вземат решения, свързани с оптимизирането на процеса;
3)
„план за управление на мрежата“ (Network Operations Plan - NOP) означава плана, включително неговите помощни инструменти, разработен от управителния орган на мрежата съгласувано с оперативните заинтересовани страни за организиране на оперативните му дейности в краткосрочен и средносрочен план в съответствие с ръководните принципи на стратегическия план за мрежата. Частта от плана за управление на мрежата, която конкретно е свързана с проектирането на европейската трасова мрежа, включва плана за подобряване на европейската трасова мрежа;
4)
„експлоатация на функция за УВД“ означава, че въпросната функция за УВД е въведена в експлоатация и че се използва пълноценно в ежедневните операции;
5)
„целева дата за внедряването“ означава датата, до която трябва да приключи внедряването на въпросната функция за УВД и да започне нейното пълноценно оперативно използване.
Член 3
Функции за УВД и тяхното внедряване
1. Пилотният съвместен проект включва следните функции за УВД:
а)
разширено управление на долитанията и базирана на летателните характеристики навигация в зоните за маневриране на терминали с висока плътност на въздушното движение;
б)
интегриране и пропускателна способност на летищата;
в)
гъвкаво управление на въздушното пространство и свободни въздушни трасета;
г)
съвместно управление на мрежата;
д)
първоначално управление на информацията за цялата система;
е)
първоначален обмен на информация за траекторията.
Тези функции за УВД са описани в приложението.
2. Определените в приложението оперативни заинтересовани страни и управителният орган на мрежата внедряват функциите за УВД, посочени в параграф 1, и изпълняват свързаните с това експлоатационни процедури, които позволяват непрекъснатото им действие в съответствие с приложението и Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013 на Комисията. Военните оперативни заинтересовани страни прилагат тези функции за УВД само в степента, която е необходима за съответствие с част А, точка 4 от приложение II към Регламент (ЕО) № 552/2004.
Член 4
Референтни и помощни материали
Комисията публикува на своя уебсайт следните референтни и помощни материали за внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1:
а)
примерен списък на помощните материали за фазата на стандартизиране и промишлено производство, които трябва да бъдат предоставени от съвместното предприятие SESAR, включително целеви дати за предоставянето им;
б)
примерна пътна карта относно нуждите от стандартизиране и регулиране, включително препратки към правила за прилагане и спецификации на Общността, разработени в съответствие с членове 3 и 4 от Регламент (ЕО) № 552/2004, и свързани с тях целеви дати за предоставяне;
в)
глобалния анализ на разходите и ползите, въз основа на който заинтересованите страни разглеждат пилотния съвместен проект с оглед на одобряването му.
Член 5
Наблюдение
Наблюдението от Комисията, предвидено в член 6 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013, се извършва по-специално чрез следните инструменти за планиране и докладване:
а)
механизмите за планиране и докладване на Европейския генерален план за УВД;
б)
стратегическия план за мрежата и плана за управление на мрежата;
в)
плановете за ефективност - по-специално чрез информацията, посочена в член 11, параграф 3, буква в) и параграф 5 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 390/2013 на Комисията (6), както и точка 2 от приложение II към същия регламент;
г)
отчетните таблици за разходите за аеронавигационно обслужване - по-специално информацията, посочена в ред 3.8 от таблица 1 и точка 2, буква м) от приложение II, както и редове 2.1-2.4 от таблица 3 от приложение VII към Регламент за изпълнение (ЕС) № 391/2013 на Комисията (7);
д)
наблюдението на изпълнението на проектите, посочени в член 10 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013, от управителния орган за разгръщането;
е)
механизмите за докладване относно планирането и изпълнението на функционалните блокове въздушно пространство;
ж)
механизмите за докладване относно планирането и изпълнението във връзка със стандартизацията.
Член 6
Преглед
Комисията прави преглед на настоящия регламент с оглед на: информацията и съветите, получени от управителния орган за разгръщането, в съответствие с член 9, параграф 2, буква д) и след координиране и консултиране съгласно член 9 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 409/2013; информацията, получена в резултат на наблюдението, посочено в член 5; и развитието на технологиите в областта на УВД, като представя резултатите от прегледа на Комитета за единно небе.
При прегледа се разглеждат по-специално следните аспекти:
а)
напредъкът по внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1;
б)
използването на съществуващите стимули за изпълнението на пилотния съвместен проект и възможностите за нови стимули;
в)
приносът на пилотния съвместен проект за постигането на целите за ефективност и осъществяването на гъвкаво използване на въздушното пространство;
г)
действителните разходи и ползи, произтичащи от внедряването на функциите за УВД, посочени в член 3, параграф 1, включително установяването на всякакви местни или регионални отрицателни въздействия за всяка специфична категория оперативни заинтересовани страни;
д)
необходимостта от адаптиране на пилотния съвместен проект, по-специално на неговия персонален и географски обхват и целевите дати за внедряването, определени в приложението;
е)
напредъкът в разработването на референтни и помощни материали, посочени в член 4.
Комисията започва първия преглед най-късно 18 месеца след одобряването на програмата за разгръщане.
Член 7
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящия регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 27 юни 2014 година.
KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 716/2014
af 27. juni 2014
om oprettelse af Pilot Common Project til støtte for gennemførelsen af den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentet og Rådets forordning (EF) nr. 550/2004 af 10. marts 2004 om udøvelse af luftfartstjenester i det fælles europæiske luftrum (1), særlig artikel 15a, stk. 3, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Projektet vedrørende forskning i og udvikling af lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum (SESAR-projektet) sigter mod at modernisere lufttrafikstyringen (i det følgende benævnt »ATM«) i Europa og udgør den teknologiske søjle i politikken for det fælles europæiske luftrum. Formålet er, at der i Unionen senest i 2030 skal etableres en højtydende ATM-infrastruktur, således at lufttransporten kan operere og udvikle sig på en sikker og miljøvenlig måde.
(2)
I Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013 (2) er der fastsat krav til de fælles projekters indhold, struktur, vedtagelse, gennemførelse og overvågning. Heri fastsættes det, at fælles projekter skal gennemføres på grundlag af implementeringsprogrammet via gennemførelsesprojekter, der koordineres af implementeringsforvalteren.
(3)
I henhold til gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013 er sigtet med et fælles projekt på en rettidig, koordineret og synkroniseret måde at implementere ATM-funktionaliteter, som er modne til gennemførelse, og som bidrager til at gennemføre de væsentlige operationelle ændringer, der er fastlagt i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen. Det fælles projekt vil alene omfatte ATM-funktionaliteter, som forudsætter en synkron implementering, og som i høj grad bidrager til at opfylde unionsdækkende præstationsmål.
(4)
Efter anmodning fra Kommissionen udarbejdede SESAR-fællesforetagendet et foreløbigt udkast til det første fælles projekt, som benævnes »Pilot Common Project«.
(5)
Det foreløbige udkast blev analyseret og gennemgået af Kommissionen med bistand fra Det Europæiske Luftfartssikkerhedsagentur, Det Europæiske Forsvarsagentur, netadministratoren, præstationsvurderingsorganet, Eurocontrol, de europæiske standardiseringsorganisationer og European Organisation for Civil Aviation Equipment (Eurocae).
(6)
Kommissionen foretog efterfølgende en uafhængig samlet cost benefit-analyse og passende høringer af medlemsstaterne og relevante interessenter.
(7)
På dette grundlag opstillede Kommissionen et forslag til Pilot Common Project. I overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013 godkendte gruppen af civile brugere af luftrummet under SESAR forslaget den 30. april 2014, luftfartstjenesteudøverne godkendte forslaget den 30. april 2014, lufthavnsoperatørerne godkendte forslaget den 29. april 2014, netadministratoren godkendte forslaget den 25. april 2014, og de europæiske nationale meteorologiske institutter godkendte forslaget den 30. april 2014.
(8)
Pilot Common Project rummer seks ATM-funktionaliteter: udvidet styring af indkommende trafik og præstationsbaseret flyvning i terminalområder med stor trafiktæthed, lufthavnsintegrering og øget trafikstrøm, fleksibel luftrumsstyring og direkte ruteføring, samarbejdsbaseret netstyring, indledende systemdækkende informationsstyring og indledende informationsudveksling om flyveveje. Implementeringen af disse seks ATM-funktionaliteter bør gøres obligatorisk.
(9)
Funktionaliteten »udvidet styring af indkommende trafik og præstationsbaseret flyvning i terminalområder med stor trafiktæthed« forventes at gøre indflyvningsvejen mere præcis og lette fastlæggelsen af trafikkens rækkefølge i en tidligere fase, hvilket gør det muligt at mindske brændstofforbrug og miljøpåvirkninger i forbindelse med nedgangs- og indflyvningsfasen. Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »trafiksynkronisering«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen.
(10)
Funktionaliteten »lufthavnsintegrering og øget trafikstrøm« forventes at øge sikkerheden og trafikstrømmen i forbindelse med anvendelsen af start- og landingsbanen, hvilket sikrer fordele såsom mindsket brændstofforbrug og færre forsinkelser samt øget lufthavnskapacitet. Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »lufthavnsintegrering og øget trafikstrøm«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen.
(11)
Funktionaliteten »fleksibel luftrumsstyring og direkte ruteføring« forventes at åbne mulighed for en mere effektiv udnyttelse af luftrummet, hvilket skaber betydelige fordele såsom mindsket brændstofforbrug og færre forsinkelser. Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »overgang fra luftrumsstyring til 4D-flyvevejsstyring«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen.
(12)
Funktionaliteten »samarbejdsbaseret netstyring« forventes at forbedre kvaliteten af de netoplysninger, der deles af alle ATM-interessenter, og gøre dem mere aktuelle, og derved sikres betydelige fordele i form af produktivitetsgevinster og besparelser som følge af færre forsinkelser hos luftfartstjenester (i det følgende benævnt »ANS«). Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »samarbejdsbaseret netstyring og dynamisk kapacitetsudligning«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen.
(13)
Funktionaliteten »indledende systemdækkende informationsstyring«, der består af en række tjenester, som leveres og benyttes via et netsystem, som er baseret på en internetprotokol, og som kan udnytte det systemdækkende informationsstyringssystem (SWIM), forventes at indebære betydelige produktivitetsgevinster for ANS. Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »SWIM«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen.
(14)
Funktionaliteten »indledende informationsudveksling om flyveveje«, som styrker flyvedatabehandlingen, forventes at gøre luftfartøjers flyvevej mere forudsigelig til fordel for luftrumsbrugere, netadministratoren og luftfartstjenesteudøvere, hvilket indebærer færre taktiske indgreb og færre situationer, som kræver indgreb på grund af konflikter. Dette forventes at have en positiv indflydelse på ANS' produktivitet, brændstofbesparelser og udsving mht. forsinkelser. Denne funktionalitet omfatter nogle af de væsentlige operationelle ændringer i første trin af gennemførelsen af »overgang fra luftrumsstyring til 4D-flyvevejsstyring«, der er fastlagt som et centralt element i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen, og den understøtter indirekte andre centrale elementer, som er omfattet af andre ATM-funktionaliteter ved at udnytte, at flyvevejsoplysninger deles.
(15)
For at få fuldt udbytte af Pilot Common Project forventes visse operationelle interessenter fra tredjelande at gennemføre dele af Pilot Common Project. Deres deltagelse sikres af implementeringsforvalteren i overensstemmelse med gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013. De operationelle tredjelandeinteressenters deltagelse berører ikke kompetencefordelingen i forbindelse med ANS og ATM-funktionaliteter.
(16)
For at bistå de operationelle interessenter, der berøres af implementeringen af ATM-funktionaliteter, bør Kommissionen offentliggøre et ikke-bindende referencemateriale såsom: støttemateriale til standardiserings- og industrialiseringsfasen, som skal leveres af SESAR-fællesforetagendet, en køreplan for standardiserings- og reguleringsbehov og en samlet cost benefit-analyse til støtte for Pilot Common Project. Støttemateriale skal i givet fald udarbejdes i overensstemmelse med de procedurer, der kræves ifølge Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 552/2004 (3), med deltagelse af de nationale tilsynsmyndigheder i overensstemmelse med nævnte forordning.
(17)
Gennemførelsen af Pilot Common Project bør overvåges, idet der så vidt muligt benyttes eksisterende overvågningsmekanismer og høringsstrukturer til at inddrage alle operationelle interessenter.
(18)
Der bør indføres passende mekanismer til at revidere denne forordning med deltagelse af implementeringsforvalteren, som bør koordinere og samarbejde med de enheder, der er omhandlet i artikel 9 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013, dvs. de nationale tilsynsmyndigheder, militæret, SESAR-fællesforetagendet, netadministratoren og fremstillingsindustrien, bl.a. for at give Kommissionen mulighed for om fornødent at ændre denne forordning. Indvirkningen på den nationale og kollektive forsvarsevne skal tages i betragtning af implementeringsforvalteren, jf. artikel 9, stk. 7, litra c), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013. Koordinering med militæret i Pilot Common Project prioriteres fortsat i overensstemmelse med medlemsstaternes generelle erklæring om militære spørgsmål i forbindelse med det fælles europæiske luftrum (4). I henhold til denne erklæring bør medlemsstaterne navnlig udvide det civile/militære samarbejde og, hvis og i den udstrækning alle berørte medlemsstater anser det for nødvendigt, lette samarbejdet mellem deres væbnede styrker i alle sager i forbindelse med ATM.
(19)
I overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 (5) berører anvendelsen af denne forordning ikke medlemsstaternes suverænitet over deres luftrum og medlemsstaternes krav vedrørende den offentlige orden, den offentlige sikkerhed og forsvarsanliggender. Denne forordning omfatter ikke militære operationer og militær træningsflyvning.
(20)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for det Fælles Luftrum -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Ved denne forordning oprettes det første fælles projekt, i det følgende benævnt »Pilot Common Project«. I Pilot Common Project fastlægges det første sæt ATM-funktionaliteter, der skal implementeres på en rettidig, koordineret og synkroniseret måde for derigennem at virkeliggøre de væsentlige operationelle ændringer, der følger af den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen.
2. Denne forordning finder anvendelse på det europæiske lufttrafikstyringsnet (EATMN) og de systemer til ANS, der er udpeget i bilag I til forordning (EF) nr. 552/2004. Den finder anvendelse på de interessenter, der er nævnt i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning anvendes de definitioner, der er fastsat i artikel 2 i forordning (EF) nr. 549/2004 og artikel 2 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013.
Desuden forstås ved:
(1)
»lufthavne - samarbejdsbaserede beslutningsprocesser (A-CDM)«: en proces, hvor beslutninger i forbindelse med lufttrafik- og kapacitetsregulering (i det følgende benævnt: »ATFCM«) i lufthavne baseres på samspil mellem operationelle interessenter og andre aktører, som er involveret i ATFCM, og hvor det tilstræbes at nedbringe forsinkelser, skabe større forudsigelighed og optimere ressourceudnyttelsen
(2)
»lufthavnsoperationsplan (AOP)«: en samlet, fælles og i samarbejde aftalt rullende plan, som står til rådighed for alle lufthavnsinteressenter, og som har til formål at tilvejebringe fælles situationsbevidsthed og danne grundlag for interessenternes beslutninger angående procesoptimering
(3)
»netoperationsplan (NOP)«: plan og herunder støtteværktøjer, som netadministratoren udarbejder i samarbejde med de operationelle interessenter for at tilrettelægge sine operationelle aktiviteter på kort og mellemlang sigt i henhold til de vejledende principper i strategiplanen for nettet. For så vidt angår udformningen af det europæiske rutenet, den specifikke del af netoperationsplanen, omfatter den planen for forbedring af det europæiske rutenet
(4)
»at operere en ATM-funktionalitet«: at den pågældende ATM-funktionalitet tages i brug og anvendes fuldt ud i de daglige operationer
(5)
»implementeringstermin«: den dato, hvor implementeringen af den pågældende ATM-funktionalitet skal være afsluttet, og hvor den udnyttes fuldt ud operationelt.
Artikel 3
ATM-funktionaliteter og deres implementering
1. Pilot Common Project skal omfatte følgende ATM-funktionaliteter:
a)
udvidet styring af indkommende trafik og præstationsbaseret flyvning i terminalområder med stor trafiktæthed
b)
lufthavnsintegrering og øget trafikstrøm
c)
fleksibel luftrumsstyring og direkte ruteføring
d)
samarbejdsbaseret netstyring
e)
indledende systemdækkende informationsstyring
f)
indledende informationsudveksling om flyveveje.
Disse ATM-funktionaliteter beskrives i bilaget.
2. De operationelle interessenter, der er opført i bilaget, og netadministratoren skal implementere ATM-funktionaliteterne som omhandlet i stk. 1 og gennemføre de dermed forbundne operationelle procedurer, der muliggør en helstøbt operation i overensstemmelse med bilaget og Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013. De militære operationelle interessenter skal alene implementere disse ATM-funktionaliteter i det omfang, det er nødvendigt for at efterkomme del A, punkt 4, i bilag II til forordning (EF) nr. 552/2004.
Artikel 4
Reference- og støttemateriale
Kommissionen offentliggør på sit websted følgende reference- og støttemateriale med henblik på implementering af ATM-funktionaliteter som omhandlet i artikel 3, stk. 1:
a)
en vejledende liste over støttemateriale til standardiserings- og industrialiseringsfasen, som skal leveres af SESAR-fællesforetagendet, og herunder leveringsfrister
b)
en vejledende køreplan for standardiserings- og reguleringsbehov, herunder henvisninger til gennemførelsesbestemmelser og fællesskabsspecifikationer, der er opstillet i henhold til artikel 3 og artikel 4 forordning (EF) nr. 552/2004, og dertil knyttede leveringsfrister
c)
de samlede cost benefit-analyser, som danner grundlag for interessenternes godkendelse af Pilot Common Project.
Artikel 5
Overvågning
Kommissionens overvågning, jf. artikel 6 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013, skal navnlig foretages ved hjælp af følgende planlægnings- og rapporteringsinstrumenter:
a)
rapporteringsmekanismer om planlægning og gennemførelse, der er fastlagt i den europæiske masterplan for lufttrafikstyringen
b)
netstrategiplanen og netoperationsplanen
c)
præstationsplanerne, navnlig gennem de oplysninger, der er angivet i artikel 11, stk. 3, litra c), artikel 11, stk. 5, og punkt 2 i bilag II til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 390/2013 (6)
d)
oplysningsskemaerne angående luftfartsomkostninger og navnlig de oplysninger, der er angivet i række 3.8 i tabel 1, og punkt 2, litra m), i bilag II, og række 2.1-2.4 i tabel 3 i bilag VII til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 391/2013 (7).
e)
implementeringsforvalterens overvågning af de projekter vedrørende gennemførelsen, der er omhandlet i artikel 10 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013
f)
rapporteringsmekanismerne vedrørende planlægning og gennemførelse af de funktionelle luftrumsblokke
g)
rapporteringsmekanismer vedrørende planlægning og gennemførelse af standardisering.
Artikel 6
Revision
Kommissionen tager denne forordning op til revision i lyset af oplysninger og rådgivning, der modtages fra implementeringsforvalteren i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2, litra e), i gennemførelsesforordning (EU) nr. 409/2013, og efter at have foretaget den koordinering og høring, der kræves ifølge samme forordnings artikel 9; oplysninger, der indhentes via den overvågning, som omhandles i artikel 5, og den teknologiske udvikling inden for ATM. Resultaterne af denne revision forelægges Udvalget for det Fælles Luftrum.
Revisionen skal især omhandle følgende aspekter:
a)
forløbet mht. implementeringen af ATM-funktionaliteter, jf. artikel 3, stk. 1
b)
anvendelsen af de eksisterende incitamenter til gennemførelse af Pilot Common Project og mulighederne for nye incitamenter
c)
bidraget fra Pilot Common Project til opfyldelsen af præstationsmålene og gennemførelsen af en fleksibel udnyttelse af luftrummet
d)
de faktiske omkostninger og fordele som følge af implementeringen af ATM-funktionaliteter, der er omhandlet i artikel 3, stk. 1, herunder påpeges lokale eller regionale negative konsekvenser for specifikke kategorier af operationelle interessenter
e)
behovet for en tilpasning af Pilot Common Project, bl.a. hvilke personaleressourcer og geografiske områder, der er omfattet af anvendelsesområdet, og implementeringsterminer, der er fastsat i bilaget
f)
forløbet mht. udarbejdelsen af det reference- og støttemateriale, der er omhandlet i artikel 4.
Kommissionen påbegynder den første revision senest 18 måneder efter godkendelsen af implementeringsprogrammet.
Artikel 7
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 27. juni 2014.