РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 377/2014 НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 3 април 2014 година
за създаване на програма „Коперник“ и за отмяна на Регламент (ЕС) № 911/2010
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 189, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателния акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
след консултация с Комитета на регионите,
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Глобалният мониторинг на околната среда и сигурността (ГМОСС) беше инициатива за мониторинг на Земята, осъществявана под ръководството на Съюза и реализирана в партньорство с държавите членки и Европейската космическа агенция (ЕКА). Началото на ГМОСС бе положено през май 1998 г., когато институциите, участващи в развитието на космическите дейности в Европа, изготвиха съвместна декларация, известна като „Манифест от Бавено“. В манифеста бе отправен призив да бъде поет дългосрочен ангажимент за разработване на базирани в Космоса услуги за мониторинг на околната среда чрез използване и допълнително развиване на европейски умения и технологии. През 2005 г. Съюзът направи стратегическия избор да развива, съвместно с ЕКА, независим европейски капацитет за наблюдение на Земята с оглед предоставянето на услуги в областта на околната среда и сигурността.
(2)
Въз основа на тази инициатива с Регламент (ЕС) № 911/2010 на Европейския парламент и на Съвета (3) беше създадена европейската програма за мониторинг на Земята (ГМОСС) и бяха установени правилата за изпълнението на нейните начални операции.
(3)
Макар че създадената съгласно Регламент (ЕС) № 911/2010 програма следва да продължи да се изпълнява при новата многогодишна финансова рамка 2014 - 2020, определена с Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013 (4) съкращението ГМОСС следва да се замени с името „Коперник“, за да се улесни комуникацията с широката общественост. Комисията регистрира търговската марка, така че тя да може да се използва от институциите на Съюза, а чрез лицензиране - и от други заинтересовани ползватели, и по-специално доставчиците на основни услуги.
(4)
Програмата „Коперник“ („Коперник“) се основава на партньорство между Съюза, ЕКА и държавите членки. Следователно тя следва да се основава на съществуващия европейски и национален капацитет и да го допълва с нови, съвместно разработени активи. За да приложи този подход, Комисията следва да се стреми да поддържа диалога с ЕКА и държавите членки, които притежават необходимите космически и in situ активи.
(5)
За да постигне своите цели „Коперник“ следва да гарантира самостоятелен капацитет на Съюза за извършване на космически наблюдения и за предоставяне на оперативни услуги в областта на околната среда, гражданската защита и гражданската сигурност, като напълно се съобразява с националните мандати относно официалните предупреждения. Тя следва да използва също достъпните допринасящи мисии и наличните in situ данни, предоставяни преди всичко от държавите членки. „Коперник“ следва да се възползва във възможно най-голяма степен от капацитета за извършване на космически наблюдения и за предоставяне на услуги на държавите членки. „Коперник“ следва също да се възползва от възможностите на търговските инициативи в Европа, което допринася и за развитието на жизнеспособен търговски космически сектор в Европа. Освен това следва да се насърчават системи за оптимизиране на предаването на данни, за да се увеличат допълнително възможностите за посрещане на нарастващото потребителско търсене за данни в почти реално време.
(6)
За насърчаване и улесняване на използването на технологии за наблюдение на Земята, както от местните органи, така и от малките и средни предприятия (МСП), следва да се насърчават специални мрежи за разпространение на данни по „Коперник“, включващи национални и регионални органи.
(7)
Целта на „Коперник“ следва да бъде предоставянето на точна и надеждна информация в областта на околната среда и сигурността, която да е съобразена с потребностите на ползвателите и да осигурява подкрепа за политиките на Съюза, по-специално във връзка с вътрешния пазар, транспорта, околната среда, енергетиката, гражданската защита и гражданската сигурност, сътрудничеството с трети държави и хуманитарната помощ.
(8)
„Коперник“ следва да се разглежда като европейски принос към изграждането на Глобалната мрежа от системи за наблюдение на Земята (GEOSS), разработена в рамките на Групата за наблюдение на Земята (GEO).
(9)
„Коперник“ следва да се осъществява съгласувано с други свързани инструменти и действия на Съюза, по-специално с действията във връзка с околната среда и изменението на климата, както и с инструментите в областта на сигурността, защитата на личните данни, конкурентоспособността и иновациите, сближаването, научноизследователската дейност, транспорта, конкуренцията и международното сътрудничество, и с европейските навигационни спътникови системи („Галилео“ и EGNOS). Данните по „Коперник“ следва да са в съответствие с пространствените референтни данни на държавите членки, както и с правилата за прилагане и техническите насоки за инфраструктурата за пространствена информация в Съюза, установени с Директива 2007/2/EО на Европейския парламент и на Съвета (5). „Коперник“ следва да допълва и Общата информационна система за околната среда (SEIS), както е посочено в Съобщението на Комисията от 1 февруари 2008 г.„За Обща информационна система за околната среда (SEIS) и дейностите на Съюза в областта на реакциите при извънредни ситуации“. „Коперник“ следва да се прилага в съответствие с целите на Директива 2003/98/ЕO на Европейския парламент и на Съвета (6) относно повторната употреба на информацията в обществения сектор, по-специално прозрачност, създаване на условия, водещи към развитието на услугите и принос за икономическия растеж и създаването на заетост. Данните и информацията, изготвяни в рамките на „Коперник“ следва да бъдат достъпни свободно и безплатно в подкрепа на Програмата в областта на цифровите технологии за Европа, съгласно посоченото в Съобщението на Комисията до от 26 август 2010 г.„Програма в областта на цифровите технологии за Европа“ („Digital Agenda for Europe“).
(10)
„Коперник“ е програма, която следва да се изпълнява в рамките на Европа 2020 - Стратегия за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж („Европа 2020“). Тя следва да е от полза за широк набор от политики на Съюза и да допринася за постигането на целите на стратегията „Европа 2020“, по-специално чрез разработването на ефективна космическа политика, която да предоставя инструментите за реагиране на някои от основните световни предизвикателства и да позволява постигането на целите, поставени във връзка с изменението на климата и енергийната устойчивост. Програмата „Коперник“ следва също да подкрепя изпълнението на европейската космическа политика и европейския пазар на получени с космически средства данни и услуги.
(11)
„Коперник“ следва също да се възползва от резултатите по „Хоризонт 2020“, създадена с Регламент (ЕС) № 1291/2013 на Европейския парламент и на Съвета (7), и по-специално от дейностите в областта на научните изследвания и иновациите във връзка с бъдещи технологии за наблюдение на Земята и приложения за дистанционни изследвания с използване на намиращи се на борда на летателни апарати или in situ технологии и данни, с цел да се преодоляват големите обществени предизвикателства. Комисията следва да осигури подходящо взаимодействие, прозрачност и яснота по отношение на различните аспекти на „Коперник“.
(12)
Развитието на космическия компонент на „Коперник“ следва да се основава на анализ на възможностите за задоволяване на променящите се потребности на ползвателите, включително възлагане на поръчки от национални/публични мисии и търговски доставчици в Европа, спецификации за нови специални мисии, международни споразумения, осигуряващи достъп до неевропейски мисии, както и на европейския пазар на наблюдение на Земята.
(13)
За по-голяма яснота и за улесняване на контрола върху разходите, максималната сума, разпределена от Съюза за изпълнение на дейностите по програмата „Коперник“ следва да бъде разбита по различни категории. Въпреки това, за осигуряване на гъвкавост и за да се гарантира нормалното изпълнение на „Коперник“, Комисията следва да може да преразпределя финансови средства от една категория в друга.
(14)
Предоставянето на оперативни услуги зависи от доброто функциониране, постоянната достъпност и безопасността на космическия компонент на „Коперник“. Нарастващият риск от сблъсък с други спътници и космически отпадъци е сериозна заплаха за космическия компонент на „Коперник“. Поради това дейностите по програмата „Коперник“ следва да обхващат и защитата на нейния космически компонент и нейното функциониране, включително при изстрелването на спътници. Във връзка с това от отпуснатия за „Коперник“ бюджет би могло да се финансира пропорционално участие в разходите за услуги, които могат да осигурят тази защита, в зависимост от наличните средства при стриктно управление на разходите и при пълно съблюдаване на максималния размер на средствата от 26,5 милиона евро по текущи цени, установен в настоящия регламент. Тези средства следва да се използват само за предоставянето на данни и услуги, а не за закупуването на инфраструктура.
(15)
С цел да се подобри изпълнението на програма „Коперник“ и да се планира дейността по програмата в дългосрочен план, Комисията следва да приеме годишна работна програма, включително план за изпълнение на дейностите, необходими за постигане на целите на „Коперник“. Планът за изпълнение следва да разглежда в перспектива и да описва дейностите, необходими за изпълнението на „Коперник“, като се вземат предвид променящите се потребности на ползвателите и развитието на технологиите.
(16)
Изпълнението на компонента на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги, следва да се основава на технически спецификации предвид сложността и отпуснатите за „Коперник“ ресурси. Това ще улесни също общественото ползване на услугите, тъй като ползвателите ще са в състояние да предвидят наличието и развитието на услугите, както и сътрудничеството с държавите членки и други страни. Поради това Комисията следва да приеме и при необходимост да актуализира технически спецификации за всички услуги по „Коперник“, които се отнасят до аспекти като обхват, архитектура, портфолио на техническите услуги, индикативна разбивка и планиране на разходите, показатели за изпълнението, потребност от достъп до космически и in situ данни, развитие, стандарти, архивиране и разпространение на данни.
(17)
Изпълнението на космическия компонент на „Коперник“ следва да се основава на технически спецификации предвид сложността и отпуснатите за „Коперник“ ресурси. Поради това Комисията следва да приеме и при необходимост да актуализира технически спецификации, в които подробно се излагат всички дейности, подкрепяни по космическия компонент на „Коперник“, както и свързаната с тях индикативна разбивка и планиране на разходите. Тъй като „Коперник“ следва да разчита на инвестиции от Съюза, ЕКА и държавите членки в контекста на глобалния мониторинг на околната среда и сигурността, в дейностите по космическия компонент на „Коперник“ следва по целесъобразност да се вземат под внимание елементи от дългосрочния сценарий на ЕКА, който е документ, изготвян и актуализиран от ЕКА, за установяване на обща рамка за космическия компонент на „Коперник“.
(18)
„Коперник“ следва да е ориентирана към ползвателите, което изисква постоянно и ефективно участие от тяхна страна, особено при определянето и утвърждаването на изискванията във връзка с услугите.
(19)
Международното измерение на „Коперник“ е особено изразено при обмена на данни, и информация, както и при достъпа до инфраструктурата за наблюдение. По отношение на разходите този обмен е по-ефективен в сравнение със схемите за закупуване на данни и засилва световното измерение на „Коперник“.
(20)
В споразумението за Европейското икономическо пространство (ЕИП) и в рамковите споразумения с държави кандидатки и потенциални кандидатки се предвижда участието на тези държави в програмите на Съюза. Следва да се даде възможност за участие на други трети държави и международни организации чрез сключването на международни споразумения за тази цел.
(21)
Държавите членки, трети държави и международни организации следва да могат да дават своя принос към програмите въз основа на подходящи споразумения.
(22)
Комисията следва да носи цялостната отговорност за „Коперник“. Тя следва да определя приоритетите по „Коперник“ и да осигурява общата ѝ координация и надзор. Това следа да включва също и специални усилия за повишаване на обществената осведоменост относно значението на космическите програми за европейските граждани. Тя следва да предоставя своевременно на Европейския парламент и на Съвета цялата имаща отношение информация във връзка с „Коперник“.
(23)
При изпълнението на „Коперник“ Комисията следва да разчита, когато това е целесъобразно, на европейски междуправителствени организации, с които вече е установила сътрудничество, по-конкретно ЕКА за техническата координация на космическия компонент на „Коперник“, за определяне на структурата му, за развитие и доставка на космически средства, достъп до данни и изпълнение на специални мисии. Освен това Комисията следва също да разчита на Европейската организация за разработване на метеорологични спътници (EUMETSAT) за извършване на специални мисии в съответствие с нейния опит и мандат.
(24)
Като се има предвид, че в основата на „Коперник“ е залегнала идеята за партньорство, и за да се избегне дублиране на технически експертен опит, изпълнението на „Коперник“ следва да се делегира на образувания с подходящия технически и професионален капацитет. Тези образувания следва да бъдат насърчавани при изпълнението на тези задачи да допуснат конкуренция до подходящо равнище в съответствие с Регламент (ЕС, Евратом) № 966/2012 на Европейския парламент и на Съвета (8) („Финансовия регламент“).
(25)
„Коперник“ следва да включва компонент, свързан с предоставянето на услуги, който да осигурява предоставяне на информация в следните области: мониторинг на атмосферата, мониторинг на морската среда, мониторинг на земната повърхност, изменение на климата, управление на извънредни ситуации и сигурност. По-конкретно „Коперник“ следва да предоставя информация за състоянието на атмосферата, включително в местен, национален, европейски и световен мащаб; информация за състоянието на океаните, включително чрез създаването на специална европейска група за мониторинг на морската среда; информация в подкрепа на мониторинга на земната повърхност, в помощ на изпълнението на местните, националните и европейските политики; информация в подкрепа на приспособяването към изменението на климата и смекчаване на последиците от него; геопространствена информация в подкрепа на управлението на извънредни ситуации, включително чрез превантивни дейности и гражданска сигурност, включително подкрепа за външната дейност на Съюза. Комисията следва да определи подходящи договорни условия, които да насърчават устойчивото предоставяне на услугите.
(26)
За изпълнението на компонента на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги, Комисията може да разчита, когато това е надлежно обосновано от особеното естество на действието и специфичния експертен опит на компетентни образувания като например Европейската агенция за околната среда, Европейската агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите - членки на Европейския съюз (Frontex), Европейската агенция по морска безопасност (ЕАМБ) и Сателитния център на Европейския съюз (SATCEN), Европейския център за средносрочна прогноза за времето (ECMWF), други имащи отношение европейски агенции, обединения или консорциуми на национални органи, или на всеки орган, който потенциално отговаря на критериите за делегиране в съответствие с Финансовия регламент. При избора на орган на Съюза следва да се взема надлежно предвид икономическата ефективност от възлагането на тези задачи и отражението върху управленската структура на образуванието, както и върху неговите финансови и човешки ресурси.
(27)
Съвместният изследователски център (СИЦ) на Комисията участва активно в инициативата ГМОСС и в изпълнението на началните операции на ГМОСС, посочени в Регламент (ЕС) № 911/2010. Комисията следва да продължи да разчита на научната и техническата помощ от СИЦ за изпълнението на „Коперник“.
(28)
Обществените поръчки на образуванията, натоварени с изпълнението на „Коперник“, следва да бъдат в съответствие с правилата на Съюза или равностойни на тях международни стандарти, доколкото това е позволено от разпоредбите за възлагане на обществени поръчки във Финансовия регламент. Необходимите специфични корекции на тези правила, както и споразуменията за продължаване на съществуващите договори следва да се определят в съответните споразумения за делегиране. Основната цел следва да бъде постигане на най-добро съотношение цена-качество, контрол върху разходите, смекчаване на рисковете, повишаване на ефективността и намаляване на зависимостта от само един доставчик. Следва да се осигури свободен достъп и лоялна конкуренция по цялата верига на доставки, както и балансирано предлагане на възможности за участие на промишлеността в дейностите на всички равнища, включително, по-специално, на новите стопански субекти и на МСП. Следва да се избягват възможните злоупотреби с господстващо положение или дългосрочната зависимост само от един доставчик. За да се смекчат рисковете, да се избегне зависимостта само от един източник на доставки и да се гарантира по-добър цялостен контрол на програмата „Коперник“, нейните разходи и график, следва по целесъобразност да бъдат търсени повече от един източник на доставки. Освен това развитието на европейската промишленост следва да бъде запазено и насърчено във всички области, свързани наблюдението на Земята, в съответствие с международните споразумения, по които Съюзът е страна.
(29)
Рискът от лошо изпълнение или от неизпълнение на договорите следва да се намали във възможно най-голяма степен. За тази цел изпълнителите следва да докажат устойчивостта на изпълнението на договорите от тяхна страна по отношение на поетите ангажименти и продължителността на договора. Следователно възлагащите органи следва по целесъобразност да определят изискванията, свързани с надеждността на доставките и предоставянето на услуги. Освен това при покупка на стоки и услуги от чувствителен характер възлагащите органи може да предявят към тези покупки специфични изисквания, по-конкретно с оглед осигуряване на сигурността на информацията. Европейските предприятия следва да имат възможност да използват източници извън Съюза за определени елементи и услуги при явни значителни предимства по отношение на качеството и разходите, като обаче се вземат предвид стратегическият характер на програмите и изискванията на Съюза в областта на сигурността и контрола върху износа. Трябва да се оползотворят инвестициите на публичния сектор, промишленият опит и компетентност, като същевременно се гарантира съблюдаването на правилата във връзка със състезателния характер на процедурите за възлагане на обществени поръчки.
(30)
С цел да се подобри оценяването на общите разходи за даден продукт, услуга или работа, предмет на тръжната процедура, включително дългосрочните им оперативни разходи, по време на процедурата по възлагане следва да бъдат отчитани по целесъобразност общите разходи за целия полезен жизнен цикъл на продукта, услугата или работата, предмет на тръжната процедура, посредством използването на подход, основан на икономическата ефективност, напр. оценка на разходите за целия жизнен цикъл, когато се цели възлагане въз основа на критерии за икономически най-изгодната оферта. За целта възлагащият орган следва да направи необходимото методиката, предназначена за изчисляване на разходите за полезния жизнен цикъл на даден продукт, услуга или работа, да бъде изрично спомената в договорните документи или в обявлението за обществената поръчка и това да позволява проверка на точността на информацията, предоставена от участниците в тръжната процедура.
(31)
Възлагащият орган следва да може да възстанови условията за лоялна конкуренция, когато преди провеждането на дадена процедура за възлагане на обществена поръчка едно или няколко предприятия разполагат с повече информация за дейностите, свързани със съответната поръчка. Следва да е възможно да се възложи договор под формата на обществена поръчка с условни етапи, да се въведе възможността за включване, при определени условия, на изменение към договор при неговото изпълнение или да се наложи минимална степен на използване на подизпълнители. Накрая, предвид технологичната несигурност, която характеризира „Коперник“, стойността на обществените поръчки не може винаги точно да се изчисли и поради това е желателно да се сключват договори със специфична форма, в които не се определя твърда и окончателна стойност и където се включват клаузи за защита на финансовите интереси на Съюза.
(32)
С оглед запазване на максималния размер на средствата на „Коперник“ чрез намаляване във възможно най-голяма степен на техническите и свързаните с графика рискове и произтичащите от тях разходи и осигуряване на устойчива надеждност на доставките, „Коперник“ следва да използва максимално предходните инвестиции на публичния сектор, както и промишления опит и компетентност, придобити посредством такива инвестиции в ГМОСС. Това следва да се отнася особено за повтарящите се компоненти за космическо и наземно оборудване, разработени от ЕКА и държавите участнички в рамките на космическия компонент на незадължителната програма ГМОСС с финансово участие на Съюза. В последния случай прибягването до процедура на договаряне без публикуване на обявление за поръчка или равностоен документ следва да бъде надлежно разгледано от възлагащия орган.
(33)
За трайното постигане на целите на програма „Коперник“ е необходимо да се координират дейностите на различните партньори, участващи в програмата, и да се разработи, създаде и приведе в действие капацитет за предоставяне на услуги и извършване на наблюдения, който да отговаря на изискванията на ползвателите. Във връзка с това Комисията следва да бъде подпомагана от комитет (комитета „Коперник“), с цел да се осигури координацията на вноските от Съюза, държавите членки и междуправителствените организации, както и координацията с частния сектор по „Коперник“, като се използва възможно най-пълноценно съществуващият капацитет и се набелязват пропуските, които трябва да бъдат преодолени на равнището на Съюза. Комитетът следва също да подпомага Комисията при мониторинга на съгласуваното изпълнение на „Коперник“. Тъй като доброто публично управление изисква съгласувано управление на „Коперник“, ускорен процес на вземане на решения и равен достъп до информация, представителите на образуванията, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета, следва да могат да участват като наблюдатели в работата на комитета „Коперник“. По същите причини представителите на трети държави и на международни организации, сключили международно споразумение със Съюза, следва са могат да участват в работата на този комитет, при спазване на определени ограничения, свързани със сигурността, и в съответствие с условията, предвидени в едно такова споразумение. Тези представители не следва да имат право на участие при гласуването в комитета „Коперник“.
(34)
Работата на образуванията, на които Комисията е делегирала изпълнението на задачи, следва да бъде измервана и чрез показатели за изпълнението. По този начин Европейският парламент и Съветът ще разполагат с информация за напредъка по изпълнение на операциите по „Коперник“ и на самата програма.
(35)
Делегиран регламент (ЕС) № 1159/2013 на Комисията (9) определи условията за регистрация и лицензиране на ползвателите на ГМОСС и установи критериите за ограничаване на достъпа до специалните данни по ГМОСС и до информацията от услугите по ГМОСС.
(36)
Данните и информацията, изготвяни в рамките на „Коперник“ следва да бъдат достъпни изцяло, свободно и безплатно при спазване на подходящи условия и ограничения, за да се насърчава тяхната употреба и обмен и да се укрепят европейските пазари за наблюдение на Земята, и по-специално секторът надолу по веригата, като по този начин се създадат условия за растеж и разкриване на работни места.
(37)
Комисията следва да работи с доставчици на данни с цел договаряне на условия за лицензиране на данни на трети страни и улесняване на тяхното използване в рамките на „Коперник“, в съответствие с настоящия регламент и приложимите права на трети страни.
(38)
Следва да се вземат предвид правата на достъп до данните от мисиите „Сентинел“ по програма „Коперник“, предоставени по космическия компонент на програма ГМОСС, така както са одобрени на 24 септември 2014 г. от програмния съвет на ЕКА за наблюдението на Земята.
(39)
Тъй като „Коперник“ е гражданска програма под граждански контрол, приоритет следва да бъде придобиването на данни и създаването на информация, включително изображения с висока резолюция, които не представляват риск или заплаха за сигурността на Съюза или неговите държави членки. Въпреки това, тъй като част от данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ може да изисква защита, за да се гарантира сигурното разпространение на такава информация, в обхвата на настоящия регламент, всички участници в „Коперник“ следва да осигурят степен на защита на класифицираната информация на ЕС, равностойна на предвиденото в правилата за сигурност, изложени в приложението към Решение 2001/844/ЕО, ЕОВС, Евратом (10) на Комисията, и в правилата за сигурност на Съвета, изложени в приложенията към Решение 2013/488/ЕС на Съвета (11).
(40)
Тъй като част от данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“, включително изображения с висока резолюция, може да засегне сигурността на Съюза или неговите държави членки, в надлежно обосновани случаи Съветът следва да има правомощия да приема мерки за противодействие на рискове и заплахи за сигурността на Съюза или неговите държави членки.
(41)
Съюзът следва да бъде собственик на всички материални и нематериални активи, създадени или разработени в рамките на „Коперник“. За да бъдат спазени напълно всички основни права във връзка със собствеността, следва да бъдат направени необходимите договорености със съществуващите собственици. Следва да се разбере, че разпоредбите относно собствеността върху нематериални активи, предвидени в настоящия регламент, не се прилагат за неимуществените права, които са непрехвърлими съгласно приложимото национално право. Тази собственост на Съюза не следва да засяга възможността Съюзът, в съответствие с настоящия регламент и когато това е целесъобразно с оглед всеки конкретен случай, да предоставя тези активи на трети страни или да се разпорежда с тях. По-конкретно Съюзът следва да може да прехвърля на трети страни права върху интелектуална собственост, произтичащи от работата по „Коперник“, в интерес на широкото използване на услугите по програмата от ползвателите надолу по веригата.
(42)
Финансовите интереси на Съюза следва да бъдат защитени посредством пропорционални мерки през целия цикъл на разходите, включително чрез предотвратяване, разкриване и разследване на нередности, събиране на изгубени, недължимо платени или неправилно използвани средства, и когато е уместно, с административни и финансови санкции в съответствие с Финансовия регламент.
(43)
Тъй като „Коперник“ е сложна програма, Комисията следва да бъде подпомагана от независими експерти от широк кръг заинтересовани участници, по-конкретно експерти, назначени от държавите членки по въпроси на сигурността, представители на съответните национални образувания, отговарящи за дейностите във връзка с космическото пространство и ползвателите на „Коперник“, като целта е предоставяне на необходимия технически и научен опит, гледни точки, обхващащи различни дисциплини и сектори, като се отчитат съществуващите инициативи в тази област на равнището на Съюза, на национално и регионално равнище.
(44)
С цел да се осигурят еднакви условия за изпълнението на настоящия регламент във връзка с приемането на годишната работна програма, на техническите спецификации за космическия компонент и компонента, свързан с предоставянето на услуги, аспектите, свързани със сигурността и на мерките за насърчаване на унифициран подход на държавите членки при използването на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ и достъпа им до технологиите и развойната дейност във връзка с наблюдението на Земята, на Комисията следва да се предоставят изпълнителни правомощия. Тези правомощия следва да бъдат упражнявани в съответствие с Регламент (ЕС) № 182/2011 на Европейския парламент и на Съвета (12).
(45)
Тъй като „Коперник“ е ориентирана към ползвателите, това изисква постоянно и ефективно участие от тяхна страна, особено при определянето и утвърждаването на изискванията във връзка с услугите. С цел повишаване на стойността за ползвателите, техният принос следва да се търси активно чрез провеждане на редовни консултации с крайните ползватели от публичния и частния сектор. За тази цел следва да се създаде работна група („Форум на ползвателите“), който да подпомага комитета „Коперник“ при определяне на нуждите на ползвателите, проверка на съответствието на услугите и координация на ползвателите от публичния сектор.
(46)
На Комисията следва да бъде делегирано правомощието да приема актове в съответствие с член 290 от Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) във връзка със изискванията относно данните, необходими за развитието на оперативните услуги, условията и процедурите във връзка с достъпа до, регистрацията и ползването на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“, специалните технически критерии, необходими с цел да се предотврати нарушаването на непрекъснатостта на потока от данни и по „Коперник“ и информация по „Коперник“, и критериите за ограничаване придобиването или разпространението на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ поради противоречащи си права. От особена важност е по време на подготвителната си работа Комисията да проведе подходящи консултации, включително на експертно равнище. При подготовката и изготвянето на делегираните актове Комисията следва да осигури едновременното и своевременно предаване на съответните документи по подходящ начин на Европейския парламент и Съвета.
(47)
Действията, финансирани по настоящия регламент, следва да подлежат на мониторинг и оценка, за да се даде възможност за корекции и нови насоки в развитието. По-специално, предмет на оценката следва да е въздействието на политиката относно данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ върху заинтересованите участници, ползвателите надолу по веригата, влиянието ѝ върху бизнеса, както и върху националните и частните инвестиции в инфраструктури за наблюдение на Земята. Оценката следва също да обхване евентуалното участие на имащи отношение европейски агенции като например Европейската агенция за ГНСС. С цел оптимизиране на резултатите и извличане на ползи от знанията и експертния опит, натрупани през фазите на изпълнение на „Коперник“, следва да бъдат проучени нови организационни модели за бъдещо планиране, гарантиращи поемането на дългосрочен икономически ангажимент.
(48)
Тъй като целта на настоящия регламент, а именно създаването на „Коперник“, не може да бъде постигната в достатъчна степен от държавите членки, защото ще включва и общоевропейски капацитет и ще зависи от координираното предоставяне на услуги във всички държави членки, което е необходимо да бъде координирано на равнището на Съюза, а поради обхвата на действието може да бъде постигната по-добре на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, уреден в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, уреден в същия член, настоящият регламент не надхвърля необходимото за постигането на тази цел.
(49)
С настоящия регламент се определя финансов пакет, който да съставлява основна референтна сума - по смисъла на точка 17 от Междуинституционалното споразумение от 2 декември 2013 г. между Европейския парламент, Съвета и Комисията относно бюджетната дисциплина сътрудничеството по бюджетни въпроси и доброто финансово управление (13) - за Европейския парламент и за Съвета в хода на годишната бюджетна процедура.
(50)
Уместно е срокът на финансиране по настоящия регламент да се съобрази с този, предвиден в Регламент (ЕС, Евратом) № 1311/2013. Поради това настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2014 г.
(51)
Необходимо е също Регламент (ЕС) № 911/2010 да се отмени, за да се създаде подходяща уредба за управление и финансиране и за да се осигури пълноценното функциониране на „Коперник“. Всяка мярка, приета въз основа на Регламент (ЕС) № 911/2010 следва да остане валидна с оглед гарантиране на непрекъснатост,
ПРИЕХА НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ГЛАВА I
Общи и финансови разпоредби
Член 1
Предмет
С настоящия регламент се създава „Коперник“ - програма на Съюза за наблюдение и мониторинг на Земята („Коперник“), и се определят правилата за нейното изпълнение.
Член 2
Обхват
1. „Коперник“ е ориентирана към ползвателите гражданска програма под граждански контрол, която се основава на съществуващия национален и европейски капацитет и осигурява приемственост с дейностите, извършени по програмата „Глобален мониторинг на околната среда и сигурността“
2. „Коперник“ се състои от следните компоненти:
а)
компонент, свързан с предоставянето на услуги, който осигурява предоставяне на информация в следните области: мониторинг на атмосферата, мониторинг на морската среда, мониторинг на земната повърхност, мониторинг на изменението на климата, управление на извънредни ситуации и сигурност;
б)
космически компонент, гарантиращ устойчиво наблюдение от Космоса за областите на услугите, посочени в буква а);
в)
in situ компонент, гарантиращ координиран достъп до наблюдения посредством инсталации, намиращи се на борда на летателни апарати, плавателни съдове и наземни инсталации за областите на услугите, посочени в буква а).
3. Между компонентите, посочени в параграф 2, се установяват подходящи връзки и взаимодействия.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„Специални мисии“ означава базирани в Космоса мисии за наблюдение на Земята, които ще бъдат използвани и осъществявани в рамките на програма „Коперник“, и по-специално мисиите „Сентинел“;
2)
„Допринасящи мисии“ означава базирани в Космоса мисии за наблюдение на Земята, които предоставят за „Коперник“ данни, допълващи данните, получавани от специалните мисии;
3)
„Данни от специални мисии“ означава космически данни за наблюдението на Земята от специални мисии, които ще бъдат използвани за програма „Коперник“;
4)
„Данни от допринасящи мисии“ означава космически данни за наблюдението на Земята от допринасящи мисии, които са лицензирани или предвидени за използване в „Коперник“;
5)
„In situ данни“ означава данни от наблюдения, получени от наземни датчици и датчици, намиращи се на борда на плавателни съдове и летателни апарати, както и референтни и допълнителни данни, които са лицензирани или предвидени за използване в „Коперник“;
6)
„Данни и информация от трети страни“ означава данни и информация, генерирани извън обхвата на „Коперник“ и необходими за изпълнението на целите на програмата;
7)
„Данни по Коперник“ означава данни от специални мисии, данни от допринасящи мисии и in situ данни;
8)
„Информация по Коперник“ означава информация чрез предоставяните по „Коперник“ услуги, посочени в член 5, параграф 1, след обработване или моделиране на данни по „Коперник“;
9)
„Ползватели на Коперник“ означава:
a)
Основни ползватели на „Коперник“: институции и органи на Европейския съюз, европейски, национални, регионални или местни власти, натоварени с определянето, осъществяването, прилагането или мониторинга на публична услуга или политика в областите, упоменати в член 2, параграф 2, буква а);
б)
ползватели от научноизследователската сфера: университети и други научноизследователски и образователни организации;
в)
търговски и частни потребители;
г)
благотворителни, неправителствени и международни организации.
Член 4
Цели
1. „Коперник“ допринася за постигането на следните общи цели:
а)
мониторинг на Земята в подкрепа на опазването на околната среда и усилията в областта на гражданската защита и гражданската сигурност;
б)
максимално увеличаване на социално-икономическите ползи и насърчаване използването на наблюдението на Земята в приложения и услуги, като с това се подкрепя на стратегията „Европа 2020“ и нейните цели за интелигентен, устойчив и приобщаващ растеж, като се насърчава използването на наблюдението на Земята в приложения и услуги;
в)
стимулиране развитието на конкурентоспособен европейски сектор за космически дейности и свързани с тях услуги и увеличаване в максимална степен на възможностите на европейските предприятия да разработват и предоставят иновативни системи и услуги за наблюдение на Земята;
г)
осигуряване на самостоятелен достъп до познания в областта на околната среда и ключови технологии за наблюдение на Земята и геоинформационни услуги, като при това се осигурява възможност за Европа за постигане на самостоятелни решения и действия;
д)
подпомагане и допринасяне към европейските политики и стимулиране на инициативи в световен мащаб като Глобалната мрежа от системи за наблюдение на Земята (GEOSS).
2. За да бъдат постигнати предвидените в параграф 1 общи цели, „Коперник“ си поставя следните специфични цели:
а)
получаване на точни и надеждни данни и информация от ползвателите на „Коперник“, предоставяни на дългосрочна и устойчива основа, които позволяват да се извършват услугите, посочени в член 5, параграф 1, и отговарят на изискванията на основните ползватели на „Коперник“;
б)
осигуряване на устойчив и надежден достъп до космически данни и информация от независим капацитет на Съюза за наблюдение на Земята със съгласувани технически спецификации и надграждане върху съществуващите европейски и национални активи и капацитет, допълвайки ги при необходимост;
в)
предоставяне на устойчив и надежден достъп до in situ данни въз основа по-специално на съществуващия капацитет на европейско и национално равнище и на глобалните системи и мрежи за наблюдение.
3. Постигането на предвидените в параграфи 1 и 2 цели се измерва чрез следните показатели за резултатите:
а)
данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“, предоставени на разположение съгласно съответните изисквания за нивото на предоставяне на обслужване в областта на околната среда, гражданската защита и гражданската сигурност;
б)
повишено търсене на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“, измерено чрез увеличението на броя на ползвателите, чрез обема на данните, до които е осъществен достъп, и на информацията с добавена стойност посредством увеличения брой услуги надолу по веригата и чрез по-широкото разпространение сред държавите членки и Съюза;
в)
използване на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ от институции и органи на Съюза, от международни организации и европейски, национални, регионални или местни власти, включително степента на използване от ползвателите и тяхната удовлетвореност, както и ползите, предоставяни на европейските общества;
г)
навлизане на пазара, включително разрастване на съществуващите пазари и създаване на нови пазари и конкурентоспособност на европейските оператори надолу по веригата;
д)
непрекъсната наличност на данни по „Коперник“, подпомагащи услугите по тази програма.
Член 5
Компонент на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги
1. Компонентът на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги, включва следните услуги:
а)
услуга за мониторинг на атмосферата, която да предоставя информация за качеството на въздуха на европейско равнище и за химичния състав на атмосферата в световен мащаб. По-специално чрез нея се предоставя информация за системите за мониторинг на качеството на въздуха, управлявани в местен и национален мащаб, и се допринася за мониторинга на климатичните променливи, зависещи от химичния състав на атмосферата, включително, когато е възможно, взаимодействието с горското покритие;
б)
услуга за мониторинг на морската среда, която да предоставя информация за състоянието и динамиката от физическа гледна точка на океанските и морските екосистеми на равнището на световния океан и на европейските регионални морски области, в подкрепа на морската безопасност, принос към мониторинга на отпадъчните потоци, на морската среда, крайбрежните и полярните региони и на морските ресурси, както и метеорологичните прогнози и мониторинга на климата;
в)
услуга за мониторинг на земната повърхност, която да предоставя информация за земеползването и земната покривка, криосферата, изменението на климата и биогеофизичните променливи, включително тяхната динамика, в подкрепа на мониторинга на околната среда на световно и местно равнище по отношение на биологичното разнообразие, почвата, вътрешните водни басейни и крайбрежните води, горите и растителността и природните ресурси, както и в подкрепа на общото изпълнение на политиките в областта на околната среда, селското стопанство, развитието, енергетиката, градоустройството, инфраструктурата и транспорта;
г)
услуга в областта на изменението на климата, която да предоставя информация, насочена към увеличаване на базата от знания в подкрепа на политиките за адаптиране и смекчаване на последиците. Тя допринася по-специално за предоставянето на данни за съществени климатични променливи, анализи и прогнози за климата, както и показатели за климата във времеви и пространствен аспект, които са от значение за стратегиите за адаптиране и смекчаване на последиците в различните сектори и области от обществен интерес в рамките на Съюза;
д)
услуга за управление на извънредни ситуации, която да предоставя информация, необходима за предприемане на ответни действия при извънредни ситуации във връзка с различни бедствия, включително метеорологични рискове, геофизични рискове, умишлено или случайно предизвикани от човека бедствия и други хуманитарни бедствия, както и за дейности по предотвратяване, изграждане на готовност, реакция и възстановителни дейности;
е)
услуга за сигурност, която да предоставя информация в подкрепа на действията във връзка с предизвикателствата пред Европа в областта на гражданската сигурност, като по този начин повишава капацитета за предотвратяване на кризи, готовност и реакция, по-специално с оглед на граничното и морското наблюдение, но също така оказва подкрепа за външната дейност на Съюза, без да се засягат споразуменията за сътрудничество, които могат да бъдат сключени между Комисията и различни органи в областта на общата външна политика и политика на сигурност, по-специално Сателитния център на Европейския съюз.
2. Предоставянето на услугите, посочени в параграф 1, се извършва при отчитане на принципите на субсидиарност и пропорционалност и по разходно ефективен и децентрализиран начин, когато това е целесъобразно, като се интегрират на европейско равнище съществуващите в държавите членки космически и референтни данни, in situ данни и капацитет, като при това се избягва дублирането. Избягва се придобиването на нови данни, които дублират съществуващите източници, освен ако използването на съществуващи или подлежащи на надграждане масиви от данни е технически неосъществимо, свързано е с големи разходи или е своевременно невъзможно.
Услугите са свързани с въвеждането на системи за строг контрол на качеството и предоставят информация за нивото на услугата, включително наличност, надеждност, качество и своевременност.
3. За да се гарантира развитието на посочените в параграф 1 услуги и тяхното приложение в публичния сектор, се предприемат и следните дейности:
а)
развойни дейности, насочени към подобряване на качеството и ефикасността на услугите, включително тяхното развитие и приспособяване, към предотвратяване или смекчаване на оперативните рискове, както и оползотворяване на полезните взаимодействия със свързани дейности, като по „Хоризонт 2020“;
б)
спомагателни дейности, включващи мерки за насърчаване използването и възприемането на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ от:
i)
публични органи, на които е възложено определянето, изпълнението, осигуряването на изпълнението или мониторинга на обществена услуга или на политика в областите, посочени в параграф 1. Това включва изграждането на капацитет и разработването на стандартни процедури и инструменти за интегриране на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ в работните потоци на ползвателите;
ii)
други ползватели и приложения надолу по веригата. Това включва дейности за осведомяване, обучение и разпространение.
Член 6
Космически компонент на „Коперник“
1. Космическият компонент на „Коперник“ осигурява космически наблюдения, които са насочени преди всичко към услугите, посочени в член 5, параграф 1.
2. Космическият компонент на „Коперник“ се изразява в специални мисии и данни от допринасящи мисии и включва следните дейности:
а)
осигуряване на космически наблюдения, включително:
i)
приключване, поддръжка и функциониране на специалните мисии, включително определяне на задачите на спътниците, мониторинг и контрол на спътниците, приемане, обработване, архивиране и разпространение на данни и постоянно калибриране и валидиране;
ii)
осигуряване на in situ данни за калибриране и валидиране на наблюденията на специалните мисии;
iii)
осигуряване, архивиране и разпространение на данни от допринасящи мисии, които допълват данните от специални мисии;
б)
дейности в отговор на променящите се потребности на ползвателите, включително:
i)
установяване на пропуските в наблюдението и изготвяне на спецификации за нови специални мисии въз основа на изискванията на ползвателите;
ii)
осъществяване на развойна дейност с цел модернизиране и допълване на специалните мисии, включително проектиране и възлагане на обществени поръчки за нови елементи на съответната космическа инфраструктура;
в)
защита на спътниците срещу риск от сблъсък като се взема предвид рамката за подкрепа на космическото наблюдение и проследяване;
г)
безопасно извеждане от експлоатация на сателитите в края на жизнения им цикъл.
Член 7
In situ компонент на „Коперник“
1. In situ компонентът на програма „Коперник“ осигурява достъп до in situ данни, които са насочени преди всичко към услугите по „Коперник“, посочени в член 5, параграф 1.
Той включва следните дейности:
а)
предоставяне на in situ данни за оперативните услуги, включително in situ данни на трети страни на международно ниво въз основа на съществуващия капацитет;
б)
координиране и хармонизиране на събирането и предоставянето на in situ данни;
в)
оказване на техническа помощ на Комисията относно изискванията спрямо данните от in situ наблюдения за нуждите на услугите;
г)
сътрудничество с in situ оператори с цел насърчаване на последователността в развойните дейности, свързани с in situ наблюдателната инфраструктура и мрежи;
д)
установяване на пропуските в наблюденията in situ, които не могат да бъдат преодолени чрез съществуващата инфраструктура и мрежи, включително в глобален мащаб, като същевременно се зачита принципът на субсидиарност.
2. Данните in situ се използват в програмата „Коперник“ в съответствие с приложимите права на трети страни, включително правата на държавите членки, и приложимите ограничения върху използването или повторното разпространение.
3. В съответствие с член 58, параграф 1, буква в) от Финансовия регламент Комисията може да възложи, изцяло или частично, дейностите по in situ компонента на операторите на услуги, посочени в член 11, параграф 1 от настоящия регламент, или, когато е необходима цялостна координация - на Европейската агенция за околната среда.
Член 8
Финансов пакет
1. Финансовият пакет за изпълнение на дейностите, посочени в членове 5, 6 и 7, е в размер на 4 291,48 милиона евро по текущи цени за периода от 1 януари 2014 г. до 31 декември 2020 г.
2 Посочената в параграф 1 сума се разбива на следните категории разходи по текущи цени:
а)
за дейностите по членове 5 и 7 - 897,415 милиона евро;
б)
за дейностите по член 6 - 3 394,065 милиона евро, включително максимален размер на средствата от 26,5 милиона евро за дейностите по член 6, параграф 2, буква в).
3. Комисията може да преразпределя средства от една категория разходи, както е установено в параграф 2, букви а) и б), към друга, като таванът е 10 % от сумата, посочена в параграф 1. Когато преразпределянето достигне кумулативна сума, надхвърляща 10 % от сумата, посочена в параграф 1, Комисията се консултира с комитета „Коперник“ в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 30, параграф 3.
4. Лихвите от предварителното финансиране, предоставено на образуванията, отговарящи непряко за изпълнението на бюджета, се разпределят за дейностите, които са предмет на споразумение за делегиране на правомощия или на договор между Комисията и съответното образувание. В съответствие с принципа на добро финансово управление образуванията, отговарящи непряко за изпълнението на бюджета, откриват сметки, които да дават възможност да се установяват средствата и съответните лихви.
5. Годишните бюджетни кредити се разрешават от Европейския парламент и Съвета в границите на многогодишната финансова рамка. Бюджетните задължения за дейности, които се осъществяват в период, по-дълъг от една финансова година, могат да се разпределят за няколко години под формата на годишни вноски.
6. С отпуснатите финансови средства за „Коперник“ могат да се покриват също разходи, свързани с дейности по подготовка, мониторинг, контрол, одит и оценка, които са пряко необходими за управлението на „Коперник“ и за постигането на нейните цели, по-специално проучвания, срещи, информационни и комуникационни дейности, както и разходи, свързани с ИТ мрежи, насочени към обработка на информация и обмен на данни.
7. Комисията може да възложи изпълнението на „Коперник“ на образуванията, посочени в член 58, параграф 1, буква в) от Финансовия регламент. Когато бюджетът на „Коперник“ се изпълнява посредством непряко управление въз основа на член 10, параграф 3 или член 11, параграф 1, се прилагат правилата относно обществените поръчки на образуванията, на които са възложени задачи по изпълнението на бюджета, доколкото това е позволено съгласно член 60 от Финансовия регламент. Необходимите специфични корекции на тези правила, както и споразуменията за продължаване на съществуващите договори се определят в съответните споразумения за делегиране.
ГЛАВА II
Управление на „Коперник“
Член 9
Роля на Комисията
1. Комисията носи цялостна отговорност за „Коперник“ и за координирането на различните ѝ компоненти. Тя управлява разпределяните по настоящия регламент средства и извършва надзор върху изпълнението на „Коперник“, включително определянето на приоритетите, участието на ползвателите, стойността, графика, изпълнението и възлагането на обществени поръчки.
2. Комисията ръководи, от името на Съюза и в своята сфера на компетентност, дейността в областта на отношенията с трети държави и международни организации, като осигурява координацията между „Коперник“ и дейностите на национално и международно равнище и на равнището на Съюза.
3. Комисията улеснява координирането на вноските от държавите членки, предназначени за оперативното предоставяне на услугите и за дългосрочното наличие на необходимите данни от наблюдения.
4. Комисията оказва подкрепа за подходящо развитие на услугите по програма „Коперник“ и осигурява взаимно допълване, съгласуваност и връзки между „Коперник“ и други имащи отношение политики, инструменти, програми и действия на Съюза, за да се гарантира, че тези политики, инструменти, програми и действия се възползват от услугите по „Коперник“.
5. Комисията насърчава наличието на дългосрочна стабилна инвестиционна среда и консултира заинтересованите страни при вземането на решение за промяна на продукти, произтичащи както от данните, така и от информационните услуги по „Коперник“, обхванати от настоящия регламент.
6. Комисията взема необходимите мерки, които да гарантират, че всяко образувание, натоварено със задачи по изпълнението, предоставя услугите си на всички държави членки.
7. Комисията приема делегирани актове в съответствие с член 31 във връзка с установяването на изискванията спрямо данните, необходими за развитие на компонента на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги, посочен в член 5, параграф 1.
8. Комисията приема актове за изпълнение в съответствие с процедурата по разглеждане посочена в член 30, параграф 4, относно:
а)
техническите спецификации за посочения в член 5, параграф 1 компонент на „Коперник“, свързан с предоставянето на услуги, по отношение на изпълнението му;
б)
техническите спецификации за посочения в член 6 космически компонент на „Коперник“ по отношение на неговото изпълнение и развитие въз основа на изискванията на ползвателите.
9. Комисията предоставя своевременно на държавите членки и на Европейския парламент цялата необходима информация, свързана с програма „Коперник“, по-конкретно по отношение на управлението на риска, общата стойност, годишните оперативни разходи за всеки съществен елемент от инфраструктурата на „Коперник“, графика и изпълнението, възлагането на обществени поръчки и оценката на управлението на правата върху интелектуалната собственост.
Член 10
Роля на Европейската космическа агенция
1. Комисията сключва споразумение за делегиране с ЕКА), с което ѝ възлага следните задачи:
а)
да осигурява техническата координация на космическия компонент на „Коперник“;
б)
да определи цялостната системна архитектура на космическия компонент на „Коперник“ и неговото развитие въз основа на изискванията на ползвателите, съгласувани от Комисията;
в)
да управлява разпределените средства;
г)
да осигурява процедурите за мониторинг и контрол;
д)
да разработва нови специални мисии;
е)
да възлага обществени поръчки за повтарящи се специални мисии;
ж)
да управлява специалните мисии с изключение на управляваните от Европейската организация за разработване на метеорологични спътници (EUMETSAT) по параграф 2 от настоящия член;
з)
да координира схема за достъп на услугите по „Коперник“ до данни от допринасящи мисии;
и)
да възлага обществени поръчки за право на достъп и да договаря условията за използване на сателитни данни за търговски цели, необходими за услугите по „Коперник“, посочени в член 5, параграф 1.
2. Комисията сключва споразумение за делегиране с EUMETSAT, с което ѝ възлага да отговаря за управлението на специални мисии и да предоставя достъп до данни от допринасящи мисии съобразно своя мандат и експертен опит.
3. Споразумението за делегиране с ЕКА и EUMETSAT се сключва въз основа на решение за делегиране на правомощия, прието от Комисията съгласно член 58, параграф 1, буква в) от Финансовия регламент.
4. В съответствие с член 60 от Финансовия регламент ЕКА и EUMETSAT действат, по целесъобразност, като възлагащи органи със способност за вземане на решения по отношение на извършването и координирането на възложените им задачи за възлагане на обществени поръчки.
5 Доколкото е необходимо за делегираните задачи и делегираното изпълнение на бюджета, в споразуменията за делегиране се определят общите условия за управление на средствата, поверени на ЕКА и EUMETSAT, и по целесъобразност се взема под внимание дългосрочният сценарий на ЕКА. По-специално в тях се определят дейностите, които трябва да се изпълняват по отношение на развитието и експлоатацията на космическия компонент на „Коперник“ и възлагането на обществени поръчки във връзка с него, съответното финансиране, процедурите за управление и мерките за наблюдение и контрол, мерките, приложими при неточно изпълнение на договорите по отношение на разходите, графика и постигнатите резултати и възлагането на обществени поръчки, както и правилата по отношение на собствеността върху всички материални и нематериални активи.
6. Мерките за наблюдение и контрол предвиждат по-специално система за прогнозиране на разходите, системно информиране на Комисията за разходите и графика, а при разминаване между предвидения бюджет, изпълнението и графика - корективни действия, за да се гарантира изпълнението на дейностите в рамките на отпуснатия бюджет.
7. С комитета „Коперник“, се провеждат консултации по отношение на решението за делегиране, посочено в параграф 3 от настоящия член, в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 30, параграф 3. Комитетът „Коперник“ бива информиран предварително за споразуменията за делегиране, които трябва да се сключат от Съюза, представляван от Комисията, с ЕКА и EUMETSAT.
8. Комисията информира комитета „Коперник“ за резултатите от оценката на процедурите за възлагане на обществени поръчки и за договорите с образувания от частния сектор, които ЕКА и EUMETSAT трябва да сключат, включително информацията, свързана с договорите за подизпълнение.
Член 11
Оператори на услуги
1. Посредством споразумения за делегиране или договорни споразумения Комисията може да възлага изпълнението на задачите по компонента, свързан с предоставянето на услуги, когато това е надлежно обосновано от особеното естество на действието и наличния специфичен експертен опит, мандат, капацитет за експлоатация и управление, inter alia на следните образувания:
а)
Европейската агенция за околната среда;
б)
Европейската агенция за управление на оперативното сътрудничество по външните граници на държавите - членки на Европейския съюз (Frontex);
в)
Европейската агенция по морска безопасност;
г)
Сателитния център на Европейския съюз (SATCEN);
д)
Европейския център за средносрочна прогноза за времето;
е)
други имащи отношение европейски агенции, обединения или консорциуми на национални органи.
Споразуменията за делегиране с операторите на услуги се сключват въз основа на решение за делегиране на правомощия, прието от Комисията съгласно член 58, параграф 1, буква в) от Финансовия регламент.
2. При избора на образуванията, посочени в параграф 1, надлежно се взема предвид икономическата ефективност от възлагането на тези задачи и отражението върху управленската структура на образуванията, както и върху техните финансови и човешки ресурси.
3. С комитета „Коперник“ се провеждат консултации по отношение на решението за делегиране, посочено в параграф 1 от настоящия член, в съответствие с процедурата по консултиране, посочена в член 30, параграф 3. Комитетът по „Коперник“ бива информиран предварително за споразуменията за делегиране, които трябва да се сключат от Съюза, представляван от Комисията, и от операторите на услуги.
Член 12
Работна програма на Комисията
1. Комисията приема чрез акт за изпълнение годишна работна програма за „Коперник“ в съответствие с член 84 от Финансовия регламент.
2 Годишната работна програма съдържа план за изпълнение, в който подробно са изложени действия, отнасящи се до компонентите на „Коперник“, посочени в членове 5, 6 и 7, и е ориентирана към бъдещето, като отчита променящите се потребности на ползвателите и технологичното развитие.
3. Този акт за изпълнение се приема в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 4 от настоящия регламент.
Член 13
Сътрудничество с държавите членки
1. Комисията си сътрудничи с държавите членки за подобряване на обмена на данни и информация помежду им и насърчава развитието на разпространението на данни на регионално и местно равнище. Комисията се стреми да направи необходимото за това изискваните данни и информация да бъдат на разположение на „Коперник“. Допринасящите мисии, обслужващата инфраструктура и in situ инфраструктурата на държавите членки представляват съществен принос към програмата.
2. Чрез актове за изпълнение Комисията може да приема мерки за насърчаване използването на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ от държавите членки, както и за подкрепа на достъпа им до технологиите и развойната дейност във връзка с наблюдението на Земята. Тези мерки не може да оказват въздействие, което води до нарушаване на свободната конкуренция. Актовете за изпълнение се приемат в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 4.
ГЛАВА III
Обществени поръчки
РАЗДЕЛ I
Общи разпоредби, приложими за обществени поръчки
Член 14
Общи принципи
Без да се засягат член 8, параграф 7 и мерките, необходими за защита на основните интереси във връзка със сигурността на Съюза или обществената сигурност или за спазване на изискванията на Съюза във връзка с контрола върху износа, към „Коперник“ се прилага Финансовият регламент, и по-специално принципите за свободен достъп и лоялна конкуренция по цялата верига на промишлени доставки, за осъществяване на процедурите за възлагане на обществени поръчки въз основа на прозрачна и своевременна информация, за ясно съобщаване на приложимите правила към обществените поръчки и към критериите за подбор и възлагане на обществените поръчки и за всяка друга съответна информация, която дава равни възможности за всички потенциални оференти.
Член 15
Специфични цели
При процедурата за възлагане на обществени поръчки възлагащите органи преследват следните цели при своите покани за представяне на оферти:
а)
насърчаване в целия Съюз на възможно най-широко и най-отворено участие от страна на всички икономически оператори, и по-специално на нови стопански субекти и МСП, включително чрез стимулиране на договарянето с подизпълнители от страна на участниците в тръжните процедури;
б)
избягване на възможни злоупотреби с господстващо положение и на зависимостта от само един доставчик;
в)
използване на предходните инвестиции на публичния сектор и на извлечените поуки, както и на промишления опит и компетентности, като същевременно се гарантира, че се спазват правилата за конкурентно възлагане на обществени поръчки;
г)
търсене, по целесъобразност, на повече от един източник с оглед осигуряване на по-добър цялостен контрол върху „Коперник“ и свързаните с това разходи и график;
д)
отчитане по целесъобразност на общите разходи за целия полезен жизнен цикъл на продукта, услугите или работата, предмет на тръжната процедура.
РАЗДЕЛ II
Специални разпоредби, приложими за обществени поръчки
Член 16
Създаване на условия за лоялна конкуренция
Възложителят предприема подходящите мерки за създаване на условия за лоялна конкуренция, когато предходно участие на даден икономически оператор в дейности във връзка с тези, които са обект на обществената поръчка:
а)
може да предостави на дадения икономически оператор значителни предимства от гледна точка на информираността и поради това може да породи опасения относно равното третиране, или
б)
засяга обичайните условия на конкуренция или безпристрастността и обективността при възлагането на обществените поръчки или изпълнението на договорите.
Тези мерки не трябва да нарушават конкуренцията, равното третиране или поверителността на събраната информация относно предприятията, техните търговски отношения и структурата на разходите им. Във връзка с това при тези мерки се отчитат естеството и условията на предвиждания договор.
Член 17
Сигурност на информацията
В случай на договори, които включват, изискват и/или съдържат класифицирана информация, възлагащият орган уточнява в тръжната документация мерките и изискванията, необходими за гарантиране сигурността на информацията на изискваното равнище.
Член 18
Надеждност на доставките
Възлагащият орган уточнява в тръжната документация изискванията си, свързани с надеждността на доставките и с предоставянето на услуги по изпълнението на договора.
Член 19
Обществени поръчки с условни етапи
1. Възлагащият орган може да възложи договор под формата на обществена поръчка с условни етапи.
2. Договорът за обществена поръчка с условни етапи съдържа един фиксиран етап с бюджетно задължение, което поражда окончателен ангажимент по отношение на извършването на дейностите, доставките или услугите, предмет на обществената поръчка за този етап, и един или повече условни етапи както от гледна точка на бюджета, така и на изпълнението. В тръжната документация се посочват конкретните характеристики на обществената поръчка с условни етапи. В нея по-конкретно се определят предметът на обществената поръчка, стойността или начините за определянето ѝ и договореностите за предоставянето на дейности, доставки и услуги на всеки етап.
3. Задълженията на фиксирания етап са част от едно съгласувано цяло, също както и задълженията на всеки условен етап, като се вземат под внимание задълженията на предишните етапи.
4. Изпълнението на всеки условен етап подлежи на решение на възлагащия орган, което се свежда до знанието на изпълнителя в съответствие с договора. Когато даден условен етап е потвърден със закъснение или не е потвърден, изпълнителят може да получи обезщетение за изчакването или неизпълнението, ако договорът за обществената поръчка предвижда това и при условията, определени в него.
5. Когато по отношение на определен етап възлагащият орган установи, че дейностите, доставките или услугите, договорени за този етап, не са извършени, той може да поиска обезщетение и да прекрати договора, ако договорът за обществената поръчка предвижда това и при условията, определени в него.
Член 20
Обществени поръчки със стойност въз основа на действително направените разходи за изпълнение
1. Възлагащият орган може да избере обществена поръчка със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, в рамките на определен таван и при условията по параграф 2.
Стойността, която се заплаща за такива договори, представлява възстановяване на всички преки разходи, направени от изпълнителя във връзка с изпълнението на договора, като разходи за труд, материали, консумативи и използване на оборудване и инфраструктура, необходими за изпълнението на договора. Към тези разходи се добавя фиксирана сума за покриване на непреките разходи и печалбата или сума за покриване на непреките разходи и стимулираща добавка в зависимост от изпълнението на целите по отношение на резултатите и графика за изпълнение.
2. Възлагащият орган може да избере да сключи договор със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, когато обективно е невъзможно точно да се определи твърда стойност и ако може обосновано да се покаже, че такава твърда стойност би била неестествено висока поради несигурността във връзка с изпълнението на обществената поръчка, тъй като:
а)
обществената поръчка има много сложни характеристики или характеристики, изискващи използването на нова технология, и поради това е свързана със значителен брой технически рискове, или
б)
дейностите, които са обект на договора за обществената поръчка, поради оперативни съображения трябва да започнат веднага, макар все още да не е възможно окончателно да се определи твърда стойност, понеже съществуват значителни рискове или изпълнението на договора зависи отчасти от изпълнението на други договори.
3. Таванът за договор със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, е максималната стойност, която може да се заплати. Той може да се надвиши само в надлежно обосновани изключителни случаи и с предварителното съгласие на възлагащия орган.
4. В тръжната документация в процедура за възлагане на обществена поръчка със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, се уточняват:
а)
видът обществена поръчка, т.е. дали е обществена поръчка със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, в рамките на даден таван;
б)
при обществена поръчка със стойност, която е частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение - елементите от договора, за които стойността се определя въз основа на действително направените разходи за изпълнение;
в)
общият размер на тавана;
г)
критериите за подбор, които трябва да дават възможност за оценка на достоверността на предвидения бюджет, възстановимите разходи, механизмите за определяне на тези разходи и печалбата, посочени в офертата;
д)
видът на добавената сума по параграф 1, която трябва да се прилага към преките разходи;
е)
правилата и процедурите за допустимостта на разходите, предвидени от участника в тръжната процедура за изпълнението на договора, при спазване на принципите по параграф 5;
ж)
счетоводните правила, които трябва да спазват участниците в тръжните процедури;
з)
при трансформиране на договор със стойност, която е частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, в договор с твърда и окончателна стойност - условията за трансформирането.
5. Декларираните от изпълнителя разходи при изпълнението на договор със стойност, която е изцяло или частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, са допустими само ако:
а)
са действително направени по време на срока на договора, с изключение на разходите за оборудване, инфраструктура и дълготрайни нематериални активи, необходими за изпълнението на договора, които могат да се считат за допустими за цялата им покупна цена;
б)
са посочени в общия проектобюджет, който може да бъде преразгледан чрез изменения на първоначалния договор;
в)
са необходими за изпълнението на договора;
г)
произтичат от изпълнението на договора и са направени във връзка с него;
д)
са установими, проверими и вписани в счетоводните документи на изпълнителя и са определени в съответствие със счетоводните стандарти, посочени в документацията за участие в процедурата за възлагане на обществена поръчка и в договора;
е)
отговарят на изискванията на приложимото данъчно и социално законодателство;
ж)
не представляват дерогация от условията на договора;
з)
са приемливи, обосновани и отговарят на изискванията за добро финансово управление, по-специално от гледна точка на икономичността и ефикасността.
Изпълнителят е отговорен за осчетоводяването на разходите си, както и за правилното водене на счетоводната си документация или на който и да е друг документ, необходим за доказване, че разходите, които иска да му се възстановят, са направени и отговарят на принципите на настоящия член. Разходите, които не могат да бъдат обосновани от изпълнителя, се считат за недопустими и тяхното възстановяване се отказва.
6. Възлагащият орган е отговорен за следните задачи с цел осигуряване на правилното изпълнение на договорите със стойност въз основа на действително направените разходи за изпълнение:
а)
определя възможно най-реалистичен таван, който да дава възможност за гъвкавост с оглед отчитане на техническите трудности;
б)
трансформира договор със стойност, която е частично формирана въз основа на действително направените разходи за изпълнение, в договор с твърда и окончателна стойност веднага щом е възможно да се определи такава твърда и окончателна стойност при изпълнението на договора. За целта той определя условията за трансформиране на договор със стойност въз основа на действително направените разходи за изпълнение в договор с твърда и окончателна стойност;
в)
прилага мерки за наблюдение и контрол, с които се установява по-конкретно система за прогнозиране на очакваните разходи;
г)
определя принципите, инструментите и процедурите, които са целесъобразни за изпълнението на договорите, по-конкретно за установяване и проверка на допустимостта на разходите, заявени от изпълнителя или неговите подизпълнители при изпълнението на договора, и за внасянето на изменения към договора;
д)
проверява дали изпълнителят и подизпълнителите му спазват счетоводните правила, посочени в договора, и задължението да представят счетоводни документи, които следва да дават вярна и точна представа за отчетите;
е)
прави необходимото за гарантиране ефективността на принципите, инструментите и процедурите по буква г) през целия срок на изпълнение на договора.
Член 21
Промени
Възлагащият орган и изпълнителите могат да въведат промени в договора чрез изменение, при условие че то отговаря едновременно на следните условия:
а)
не променя предмета на договора;
б)
не нарушава икономическото равновесие на договора;
в)
не добавя условия, които ако бяха съществували първоначално в документацията за обществената поръчка, биха дали възможност да се приемат участници, различни от тези, които са били допуснати, или да се приеме оферта, различна от първоначално приетата.
Член 22
Възлагане на подизпълнители
1. Възлагащият орган изисква от оферента да възложи подизпълнение на част от поръчката чрез конкурентно възлагане на подходящите нива на подизпълнение на дружества, които не са част от групата, към която оферентът принадлежи, по-специално на нови стопански субекти и МСП.
2. Възлагащият орган уточнява изискваната част от договора, която да бъде възложена на подизпълнители, под формата на диапазон, ограничен от минимален и максимален процент. Възлагащият орган гарантира, че този процент е пропорционален и взема под внимание естеството на съответния сектор на дейност, и по-специално на условията за конкуренция и наблюдавания промишлен потенциал.
3. Ако участникът посочи в своята оферта, че не възнамерява да отстъпва на подизпълнител никакъв дял от поръчката или пък да отстъпи дял, по-малък от диапазона, посочен в параграф 2, той посочва на възлагащия орган причините за това. Възлагащият орган предоставя тази информация на Комисията.
4. Възлагащият орган може да отхвърли подизпълнителите, избрани от кандидата на етапа на процедурата за възлагане на основната обществена поръчка или от участника, избран за изпълнител на договора. Той обосновава писмено този отказ, който може да се основава само на критериите, приложени за подбора на участниците за основната обществена поръчка.
ГЛАВА IV
Политика в областта на данните и сигурността
Член 23
Политика в областта на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“
1. Политиката в областта на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ за действията, финансирани по „Коперник“, е в подкрепа на целите, посочени в член 4, и на следните цели:
а)
стимулиране на използването и споделянето на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“;
б)
укрепване на европейските пазари за наблюдение на Земята, по-специално сектора надолу по веригата, с оглед създаването на възможности за растеж и разкриване на работни места;
в)
принос към устойчивото и непрекъснато предоставяне на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“;
г)
подкрепа на европейските научноизследователски, технологични и иновационни общности.
2. Данните от специални мисии и информацията по „Коперник“ се предоставят чрез платформи за разпространение на данни по „Коперник“ съгласно предварително определени технически условия, изцяло, свободно и безплатно при спазване на следните ограничения:
а)
лицензионните условия във връзка с данни и информация, принадлежащи на трети страни;
б)
форматите, характеристиките и средствата за разпространение;
в)
интересите в областта на сигурността и външните отношения на Съюза или на неговите държави членки;
г)
риска от нарушаване на дейността на системата за изготвяне на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ по причини, свързани с безопасността, или по технически причини.
д)
осигуряването на надежден достъп до данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ за европейските ползватели.
Член 24
Условия и ограничения при достъпа и използването на данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“
1. При зачитане на провежданите от трети страни политики в областта на данните и информацията и без да се засягат правилата и процедурите, приложими за космическата инфраструктура и in situ инфраструктурата под национален контрол или под контрол на международни организации, Комисията може да приема делегирани актове в съответствие с член 31, отнасящи се до:
а)
условията и процедурите във връзка с достъпа до данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“, тяхната регистрация и ползване, включително по отношение на средствата за разпространение;
б)
специалните технически критерии, необходими с цел да се предотврати нарушаването на непрекъснатостта на потока от данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“, включително приоритета при достъп;
в)
критериите и процедурите за ограничаване придобиването или разпространението на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“ поради противоречащи си права.
2. При зачитане на провежданите от трети страни политики в областта на данните и информацията и без да се засягат правилата и процедурите, приложими за космическата инфраструктура и in situ инфраструктурата под национален контрол или под контрол на международни организации, Комисията може да приема мерки в съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 4, отнасящи се до:
а)
техническите спецификации за предаването и използването на данни от специални мисии, предавани до приемателни станции или чрез специални широколентови връзки до станции, които не са част от „Коперник“;
б)
техническите спецификации за архивиране на данни по „Коперник“ и информация по „Коперник“.
3. Комисията определя съответните условия и процедури за лицензиране за данните от специални мисии и информацията по програма „Коперник“ и за предаването на спътникови данни до приемателни станции или чрез специални широколентови връзки до станции, които не са част от „Коперник“, в съответствие с настоящия регламент и приложимите права на трети страни.
Член 25
Защита на интересите в областта на сигурността
1. Комисията прави оценка на рамката за сигурност на „Коперник“, като взема предвид посочените в член 4 цели. За да постигне това, Комисията извършва оценка на необходимите мерки за сигурност, които трябва да са насочени към избягване на всякакви рискове или заплахи за интересите или сигурността на Съюза или неговите държави членки, по-специално за да гарантира съответствие с принципите, предвидени в Решение 2001/844/ЕО и Решение 2013/488/ЕС.
2. Въз основа на оценката, посочена в параграф 1, Комисията, посредством актове за изпълнение, определя необходимите технически спецификации във връзка със сигурността за „Коперник“, Актовете за изпълнение се приемат н съответствие с процедурата по разглеждане, посочена в член 30, параграф 4.
3. При определянето на техническите спецификации на рамката за сигурност, посочена в параграф 2, Комисията може да се подпомага от независими експерти от държавите членки.
4. Независимо от параграф 2, Съветът приема мерки, които да се прилагат, когато сигурността на Съюза или неговите държави членки може да бъде засегната от данни и информация, предоставени по „Коперник“.
5. Когато в рамките на „Коперник“ се създава или обработва класифицирана информация на ЕС, всички участници осигуряват степен на защита, равностойна на предвиденото в правилата, изложени в приложението към Решение 2001/844/ЕО и в приложенията към Решение 2013/488/ЕС.
ГЛАВА V
РАЗНИ
Член 26
Международно сътрудничество
1. Следните държави или международни организации могат да участват в „Коперник“ въз основа на подходящи споразумения:
а)
държавите от Европейската асоциация за свободна търговия (ЕАСТ), които са договарящи се страни по Споразумението за ЕИП, в съответствие с условията, установени в Споразумението за ЕИП;
б)
страните кандидатки, както и потенциални кандидатки, в съответствие с конкретните рамкови споразумения или протокол към споразумение за асоцииране за установяване на общите принципи и условия за участие на тези държави в програми на Съюза;
в)
Конфедерация Швейцария, други трети държави, различни от посочените в букви а) и б), и международни организации в съответствие със споразуменията, сключени от Съюза с такива трети държави или международни организации съгласно член 218 от ДФЕС, в които се определят условията и подробните правила за тяхното участие.
2. Държавите или международните организации, посочени в параграф 1, могат да предоставят финансова подкрепа или непарични вноски за „Коперник“. Тази финансова подкрепа и тези вноски се разглежда като външни целеви приходи в съответствие с член 21, параграф 2 от Финансовия регламент и са допустими по реда и условията на споразумението, сключено със съответната трета държава или международна организация.
3. Програма „Коперник“ може да обхваща международното координиране на системите за наблюдение и свързания с това обмен на данни, за да се подсилят глобалното измерение и допълващият характер на програмата, като се отчитат съществуващите международни споразумения и процеси на координиране.
Член 27
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията предприема необходимите мерки, за да гарантира, че при изпълнението на действията, финансирани по „Коперник“, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на превантивни мерки срещу измама, корупция и всякакви други незаконни дейности, чрез ефективни проверки и при установяването на нередности - чрез събирането на недължимо платените суми, а когато е уместно - чрез ефективни, пропорционални и възпиращи административни и финансови санкции.
2. Комисията или нейни представители и Сметната палата имат правомощия за извършване на одити по документи и на място на всички бенефициери на безвъзмездни средства, изпълнители и подизпълнители, които са получили средства от Съюза по програмата „Коперник“.
3. Европейската служба за борба с измамите (OLAF) може да извършва разследвания - включително проверки и инспекции на място съгласно реда и условията, определени в Регламент (ЕС, Евратом) № 883/2013 на Европейския парламент и на Съвета (14), и Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета (15)с оглед установяването на извършени измами, корупция или друга незаконна дейност, засягаща финансовите интереси на Съюза във връзка със споразумение за отпускане на безвъзмездни средства или решение или договор за отпускане на безвъзмездни средства, предоставени по „Коперник“.
4. Без да се засягат параграфи 1, 2 и 3, в споразуменията за сътрудничество с трети държави и международни организации, в договорите, споразуменията за отпускане на безвъзмездни средства и решенията за отпускане на безвъзмездни средства, произтичащи от изпълнението на „Коперник“, се съдържат разпоредби, с които Комисията, Сметната палата и OLAF изрично се упълномощават да провеждат такива одити и разследвания съгласно съответната си компетентност.
Член 28
Собственост
1. Съюзът е собственик на всички материални и нематериални активи, създадени или разработени в рамките на програма „Коперник“. За тази цел се, когато е необходимо, се сключват споразумения с трети страни по отношение на съществуващите права на собственост.
2. Редът и условията за прехвърляне на собствеността на Съюза се определят в посочените в параграф 1 споразумения.
3. Посредством подходяща рамка Комисията осигурява оптималното използване на активите, посочени в настоящия член; по-специално, Комисията осъществява по възможно най-ефективен начин управлението на правата върху интелектуалната собственост, свързани с програма „Коперник“, като отчита необходимостта от защита и придаване на стойност на правата върху интелектуална собственост на Съюза, интересите на участващите страни, както и потребността от хармонично развитие на пазарите и на новите технологии и непрекъснатостта на предоставяне на услугите. За целта Комисията прави необходимото за това договорите, сключени по „Коперник“, да съдържат възможността за прехвърляне или за лицензиране на правата върху интелектуална собственост, възникващи при работата, извършвана в рамките на програмата.
Член 29
Подпомагане на Комисията
Комисията може да бъде подпомагана от независими експерти от различни области, свързани с обхвата на „Коперник“,от широк кръг заинтересовани участници, включително представители на ползвателите на програмата и национални образувания, отговарящи за дейностите във връзка с космическото пространство, като целта е експертите да предоставят на Комисията необходимия технически и научен опит, както и да представят гледни точки, обхващащи различни дисциплини и сектори, като отчитат съществуващите инициативи, свързани с тази област, на равнище ЕС и на национално и регионално равнище.
Член 30
Процедура на комитет
1. Комисията се подпомага от комитет („Комитета Коперник“). Този комитет е комитет по смисъла на Регламент (ЕС) № 182/2011.
Комитетът „Коперник“ заседава в специални състави, особено във връзка с въпросите на сигурността („съвет по сигурността“).
2. Комитетът „Коперник“ създава в съответствие с процедурния си правилник „форум на ползвателите“ като работна група, която да предоставя на комитета „Коперник“ становища във връзка с изискванията на ползвателите.
3. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 4 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
4. При позоваване на настоящия параграф се прилага член 5 от Регламент (ЕС) № 182/2011.
5. Представителите на образуванията, на които са възложени задачи по „Коперник“, участват по целесъобразност като наблюдатели в работата на Комитета „Коперник“ при условията, определени в процедурния му правилник.
6. Споразуменията, сключени от Съюза съгласно член 26, могат да предвиждат участието по целесъобразност на представители на трети държави или международни организации в работата на Комитета „Коперник“ при условията, предвидени в процедурния му правилник.
7. Комитетът „Коперник“ заседава редовно, за предпочитане веднъж на всеки три месеца. На всяко заседание Комисията представя доклад относно напредъка на програмата. В тези доклади се съдържа общ преглед на състоянието и новостите във връзка с „Коперник“, по-специално що се отнася до управлението на рисковете, разходите, графика, изпълнението, възлагането на обществени поръчки и съответните становища, предоставяни на Комисията.
Член 31
Упражняване на делегирането
1. Правомощието да приема делегирани актове се предоставя на Комисията при спазване на предвидените в настоящия член условия.
2. Правомощието да приема делегираните актове, посочени в член 9, параграф 7, и член 24, параграф 1 се предоставя на Комисията за срока на действие на „Коперник“.
3. Делегирането на правомощия, посочено в член 9, параграф 7 и член 24, параграф 1, може да бъде оттеглено по всяко време от Европейския парламент или от Съвета. С решението за оттегляне се прекратява посоченото в него делегиране на правомощия. Оттеглянето поражда действие в деня след публикуването на решението в Официален вестник на Европейския съюз или на по-късна, посочена в решението дата. То не засяга действителността на делегираните актове, които вече са в сила.
4. Веднага след като приеме делегиран акт, Комисията нотифицира акта едновременно на Европейския парламент и Съвета.
5. Делегираните актове, приети съгласно член 9, параграф 7, и член 24, параграф 1 влизат в сила единствено ако нито Европейският парламент, нито Съветът не са представили възражения в срок от два месеца след нотифицирането на акта на Европейския парламент и Съвета или ако преди изтичането на този срок и Европейският парламент, и Съветът са уведомили Комисията, че няма да представят възражения. Този срок се удължава с два месеца по инициатива на Европейския парламент или на Съвета.
Член 32
Оценка
1. До 31 декември 2017 г., след консултация с имащи отношение заинтересовани страни, Комисията изготвя доклад за оценка за постигането на целите по всички задачи, финансирани по програма „Коперник“, с оглед на техните резултати и въздействие, тяхната европейска добавена стойност и ефикасността при използването на ресурсите. Оценката обхваща актуалността на всички цели, както и приноса на предприетите мерки за постигане на целите, посочени в член 4, преглед на организационната структура и обхвата на предоставяните услуги. Оценката обхваща и евентуалното участие на имащи отношение европейски агенции (включително Европейската агенция за ГНСС) и по целесъобразност се придружава от подходящи законодателни предложения.
По-специално, предмет на оценката е въздействието на политиката относно данните по „Коперник“ и информацията по „Коперник“ върху заинтересованите участници, ползвателите надолу по веригата, влиянието ѝ върху бизнеса, както и върху националните и частните инвестиции в инфраструктури за наблюдение на Земята.
2. Комисията изготвя посочената в параграф 1 оценка в тясно сътрудничество с операторите и ползвателите на програма „Коперник“, и проучва ефективността и ефикасността на програмата и приноса ѝ за постигането на целите, посочени в член 4. Комисията съобщава резултата от тази оценка на Европейския парламент, на Съвета, на Европейския икономически и социален комитет и на Комитета на регионите и ако е необходимо - предлага подходящи мерки.
3. Комисията може, при необходимост с помощта на независими образувания, да предприема оценка на методите за осъществяване на проектите, както и на въздействието от тяхното изпълнение, за да прецени дали са постигнати целите, включително тези, които се отнасят до опазването на околната среда.
4. Комисията може да поиска от държава членка да представи конкретна оценка на действията и на свързаните проекти, финансирани по настоящия регламент, или, когато това е подходящо, да ѝ предостави информацията и помощта, необходими за извършване на оценка на такива проекти.
Член 33
Отмяна
1. Регламент (ЕС) № 911/2010 се отменя.
2. Мерките, приети въз основа на Регламент (ЕС) № 911/2010, остават валидни.
3. Позоваванията на отменения Регламент (ЕС) № 911/2010 се считат за позовавания на настоящия регламент и се четат съгласно таблицата на съответствието в приложението.
Член 34
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Прилага се от 1 януари 2014 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 3 април 2014 година.
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 377/2014
af 3. april 2014
om oprettelse af Copernicusprogrammet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 911/2010
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 189, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter høring af Regionsudvalget,
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) var et jordovervågningsinitiativ koordineret af Unionen og gennemført i partnerskab med medlemsstaterne og Den Europæiske Rumorganisation (ESA). GMES's oprindelse går tilbage til maj 1998, hvor institutioner, der var involveret i udviklingen af aktiviteter i rummet i Europa, fremsatte en fælles erklæring, det såkaldte »Bavenomanifest«. Manifestet slog til lyd for et langsigtet engagement i udviklingen af rumbaserede miljøovervågningstjenester, der gør brug af europæiske færdigheder og teknologier, og yderligere udvikling heraf. I 2005 traf Unionen det strategiske valg sammen med ESA at udvikle en uafhængig europæisk jordobservationskapacitet til levering af tjenester på miljø- og sikkerhedsområdet.
(2)
På grundlag af dette initiativ blev det europæiske jordovervågningsprogram (GMES) oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 911/2010 (3), der fastsatte reglerne for implementering af dets første operationelle aktiviteter.
(3)
Det program, der er oprettet ved forordning (EU) nr. 911/2010, bør fortsætte inden for den flerårige finansielle ramme 2014-2020, som er fastlagt i Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 (4), men akronymet »GMES« bør erstattes med navnet »Copernicus« for at lette kommunikationen med den brede offentlighed. Kommissionen har registreret varemærket, således at det kan anvendes af EU-institutionerne, og andre interesserede brugere, især udbydere af kernetjenester, kan få tilladelse til at anvende det.
(4)
Copernicusprogrammet (Copernicus) er baseret på et partnerskab mellem Unionen, ESA og medlemsstaterne. Det bør derfor bygge på de eksisterende europæiske og nationale kapaciteter og supplere dem med nye aktiver, der udvikles i fællesskab. For at gennemføre denne tilgang bør Kommissionen bestræbe sig på at opretholde en dialog med ESA og de medlemsstater, der ejer relevante rum- og in situ-aktiver.
(5)
For at kunne nå sine mål bør Copernicus sikre en uafhængig EU-kapacitet for rumbaserede observationer og levere operationelle tjenester på områderne miljø, civilbeskyttelse og civilsikkerhed, idet nationale mandater vedrørende officielle advarsler respekteres fuldt ud. Det bør også gøre brug af de tilgængelige bidragende missions- og in situ-data, der primært leveres af medlemsstaterne. Copernicus bør så vidt muligt udnytte medlemsstaternes kapacitet vedrørende rumbaserede observationer og tjenester. Copernicus bør også udnytte kapaciteten i kommercielle initiativer i Europa og dermed bidrage til udviklingen af en levedygtig kommerciel rumfartssektor i Europa. Derudover bør systemer til optimering af datatransmissionen fremmes for yderligere at øge kapaciteten som svar på det voksende brugerbehov for data i næsten realtid.
(6)
Med henblik på at fremme og lette både lokale myndigheders og små og mellemstore virksomheders (SMV'ers) anvendelse af jordobservationsteknologier bør særlige netværk til distribution af Copernicusdata, herunder nationale og regionale organer, fremmes.
(7)
Målet for Copernicus bør være at tilvejebringe nøjagtige og pålidelige informationer inden for miljø og sikkerhed, der er skræddersyet til brugernes behov og støtter andre EU-politikker, navnlig vedrørende det indre marked, transport, miljø, energi, civilbeskyttelse og civilsikkerhed, samarbejde med tredjelande og humanitær bistand.
(8)
Copernicus bør betragtes som et europæisk bidrag til opbygningen af det globale system af jordobservationssystemer (GEOSS), der er udviklet inden for rammerne af Gruppen for Jordobservation (GEO).
(9)
Copernicus bør gennemføres i overensstemmelse med andre relevante EU-instrumenter og -foranstaltninger, navnlig miljø- og klimaændringsforanstaltninger, og instrumenter inden for sikkerhed, beskyttelse af personoplysninger, konkurrenceevne og innovation, samhørighed, forskning, transport, konkurrence og internationalt samarbejde samt programmet vedrørende de europæiske satellitnavigationssystemer (Galileo og EGNOS). Copernicusdata bør være i overensstemmelse med medlemsstaternes geografiske referencedata samt med gennemførelsesbestemmelserne og de tekniske retningslinjer for infrastrukturen for geografisk information i Unionen, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/2/EF (5). Copernicus bør også supplere det fælles miljøinformationssystem (SEIS), som omhandlet i Kommissionens meddelelse af 1. februar 2008 med titlen: Udvikling af et fælles miljøinformationssystem (SEIS); og EU-aktiviteter på beredskabsområdet. Copernicus bør gennemføres i overensstemmelse med målene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/98/EF (6) om videreanvendelse af den offentlige sektors informationer, navnlig gennemsigtighed, at skabe betingelser, der fremmer udviklingen af tjenesteydelser og at bidrage til økonomisk vækst og jobskabelse. Copernicusdata og Copernicusinformationer bør være gratis og frit tilgængelige for at støtte den digitale dagsorden for Europa, som omhandlet i Kommissionens meddelelse af 26. august 2010 med titlen: En digital dagsorden for Europa.
(10)
Copernicus er et program, der skal gennemføres som led i Europa 2020- strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (»Europa 2020-strategien«). Det bør fremme en bred vifte af EU-politikker og bidrage til at nå målene i Europa 2020-strategien, navnlig ved at udvikle en effektiv rumpolitik for at udvikle værktøjer, der skal tackle nogle af de vigtigste globale udfordringer og nå målene vedrørende klimaændringer og bæredygtighed på energiområdet. Copernicus bør også støtte gennemførelsen af den europæiske rumpolitik og støtte væksten på de europæiske markeder for rumbaserede data og tjenester.
(11)
Copernicus bør desuden drage fordel af resultaterne fra Horisont 2020, oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 (7), navnlig gennem sine aktiviteter inden for forskning og innovation med henblik på fremtidige jordobservationsteknologier og -applikationer ved anvendelse af telemåling, luftbårne teknologier, in situ-teknologier og data til imødegåelse af de store samfundsmæssige udfordringer. Kommissionen bør sikre passende synergi, gennemsigtighed og klarhed med hensyn til de forskellige aspekter af Copernicus.
(12)
Copernicusrumkomponentens udvikling bør baseres på en analyse af valgmuligheder, der tilgodeser brugernes skiftende behov, herunder indkøb fra nationale/offentlige missioner og kommercielle leverandører i Europa, fastlæggelse af nye særlige missioner, internationale aftaler, som sikrer adgang til ikke-europæiske missioner, og markedet for jordobservation i Europa.
(13)
Det beløb, der maksimalt tildeles af Unionen til gennemførelse af Copernicusaktiviteterne, bør af hensyn til klarheden og for at lette kontrollen med udgifterne opdeles i forskellige kategorier. Kommissionen bør ikke desto mindre med henblik på fleksibilitet og sikring af en tilfredsstillende drift af Copernicus være i stand til at omfordele midler fra én kategori til en anden.
(14)
Levering af operationelle tjenester afhænger af en velfungerende og sikker Copernicusrumkomponent, som altid står til rådighed. Den voksende risiko for sammenstød med andre satellitter og med rumaffald er en alvorlig trussel mod Copernicusrumkomponenten. Copernicusaktiviteterne bør derfor omfatte beskyttelse af Copernicusrumkomponenten og dens drift, også ved opsendelsen af satellitter. I forbindelse hermed kan et proportionalt bidrag til udgifterne i forbindelse med tjenester, som kan yde sådan beskyttelse, finansieres over budgettet, som er tildelt Copernicus, så vidt muligt med baggrund i en stram omkostningsstyring og under overholdelse af det i denne forordning fastsatte maksimumsbeløb på 26,5 mio. EUR i løbende priser. Dette bidrag bør kun anvendes til levering af data og tjenester og ikke til erhvervelse af infrastruktur.
(15)
For at forbedre gennemførelsen af Copernicus og den langsigtede planlægning heraf bør Kommissionen vedtage et årligt arbejdsprogram, herunder en gennemførelsesplan for de foranstaltninger, som kræves for at nå målene i Copernicus. Denne gennemførelsesplan bør være fremadskuende og beskrive de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre Copernicus, under hensyn til udviklingen i brugernes behov og den teknologiske udvikling.
(16)
Gennemførelsen af Copernicustjenestekomponenten bør baseres på tekniske specifikationer i betragtning af Copernicus' kompleksitet og de ressourcer, som det er tildelt. Dette vil også fremme offentlighedens anvendelse af tjenesterne, da brugerne vil kunne forudse tjenesternes tilgængelighed og udvikling, og samarbejdet med medlemsstater og andre parter. Kommissionen bør derfor vedtage og om nødvendigt ajourføre tekniske specifikationer for alle Copernicustjenester, som omhandler aspekter som f.eks. anvendelsesområde, arkitektur, tekniske tjenesteporteføljer, vejledende fordeling og planlægning af omkostninger, ydeevne, rum- og in situ-dataadgangsbehov, udvikling, standarder samt arkivering og formidling af data.
(17)
Gennemførelsen af Copernicusrumkomponenten bør baseres på tekniske specifikationer i betragtning af Copernicus' kompleksitet og de ressourcer, som det er tildelt. Kommissionen bør derfor vedtage og om nødvendigt ajourføre tekniske specifikationer, som detaljeret beskriver de aktiviteter, der skal støttes i Copernicusrumkomponenten, og en vejledende omkostningsfordeling og -planlægning heraf. Eftersom Copernicus bør bygge på investeringer foretaget af Unionen, ESA og medlemsstaterne i forbindelse med global miljø- og sikkerhedsovervågning, bør aktiviteterne i Copernicusrumkomponenten i nødvendigt omfang tage hensyn til elementerne i ESA's langsigtede scenario, som er et dokument udarbejdet og ajourført af ESA, som udstikker en overordnet ramme for Copernicusrumkomponenten.
(18)
Copernicus bør være brugerdrevet og kræver derfor en vedvarende og effektiv inddragelse af brugerne, navnlig hvad angår definitionen og valideringen af tjenestekravene.
(19)
Copernicus' internationale dimension er af særlig relevans i forbindelse med udvekslingen af data og informationer og adgangen til observationsinfrastruktur. En sådan udveksling er mere omkostningseffektivt end dataindkøbsordninger, og det styrker Copernicus' globale dimension.
(20)
Aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) og rammeaftalerne med kandidatlande og potentielle kandidater indeholder bestemmelser om disse landes deltagelse i EU-programmer. Der bør åbnes mulighed for deltagelse af andre tredjelande og internationale organisationer gennem indgåelse af internationale aftaler herom.
(21)
Medlemsstater, tredjelande og internationale organisationer bør kunne bidrage til programmerne på grundlag af passende aftaler.
(22)
Kommissionen bør have det overordnede ansvar for Copernicus. Den bør fastlægge prioriteterne og sikre den overordnede koordinering og overvågning af Copernicus. Dette bør også omfatte særlige bestræbelser på at øge den offentlige bevidsthed om betydningen af rumprogrammer for europæiske borgere. Kommissionen fremsender rettidigt alle relevante oplysninger om Copernicus til Europa-Parlamentet og Rådet.
(23)
I forbindelse med gennemførelsen af Copernicus bør Kommissionen, hvor det er relevant, drage nytte af de europæiske mellemstatslige organisationer, som den allerede har etableret partnerskaber med, navnlig ESA, med henblik på den tekniske koordinering af Copernicusrumkomponenten, definition af arkitekturen, udvikling og indkøb af rumaktiver, dataadgang og gennemførelse af særlige missioner. Kommissionen bør herudover drage nytte af Den Europæiske Organisation til Udnyttelse af Meteorologiske Satellitter (EUMETSAT) med henblik på gennemførelse af særlige missioner i overensstemmelse med sin ekspertise og sit mandat.
(24)
Af hensyn til partnerskabsdimensionen i Copernicus og for at undgå overlapning af teknisk ekspertise bør gennemførelsen af Copernicus delegeres til enheder med den relevante tekniske og faglige kapacitet. Sådanne enheder bør tilskyndes til at åbne udførelsen af disse opgaver for passende konkurrence i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (8) (»finansforordningen«).
(25)
Copernicus bør omfatte en servicekomponent, der sikrer levering af informationer om atmosfæreovervågning, havmiljøovervågning, landovervågning, klimaændring, beredskabsstyring og sikkerhed. Copernicus bør navnlig levere informationer om atmosfæriske tilstande på lokalt, nationalt, europæisk og globalt niveau, informationer om oceanernes tilstand, herunder ved at oprette en særlig europæisk gruppering for havovervågning, informationer til støtte for landovervågning for at støtte gennemførelsen af lokale, nationale og europæiske politikker, informationer til støtte for modvirkning af og tilpasning til klimaændringer, geodata til støtte for beredskabsstyring, herunder gennem forebyggende aktiviteter, og civilsikkerhed, herunder støtte til Unionens optræden udadtil. Kommissionen bør fastlægge passende aftalemæssige arrangementer, der fremmer bæredygtig levering af tjenester.
(26)
Ved gennemførelsen af tjenestekomponenten i Copernicus kan Kommissionen, i tilfælde hvor det er behørigt begrundet i foranstaltningens særlige karakter og den specifikke ekspertise, drage nytte af kompetente enheder, såsom Det Europæiske Miljøagentur, Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex), Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur (EMSA), EU-Satellitcentret (SATCEN), Det Europæiske Center for Mellemfristede Vejrprognoser (ECMWF), andre relevante europæiske agenturer, grupperinger eller konsortier af nationale organer eller ethvert andet relevant organ, der kunne være berettiget til en delegation i overensstemmelse med finansforordningen. Ved valget af enhed bør der tages behørigt hensyn til omkostningseffektiviteten ved overdragelse af de pågældende opgaver og indvirkningen på enhedens ledelsesstruktur samt dets finansielle og menneskelige ressourcer.
(27)
Det Fælles Forskningscenter (JRC) i Kommissionen har spillet en aktiv rolle i GMES-initiativet og i gennemførelsen af de første GMES-aktiviteter i henhold til forordning (EU) nr. 911/2010. Kommissionen bør fortsat drage nytte af JRC's videnskabelige og tekniske støtte i forbindelse med gennemførelsen af Copernicus.
(28)
Offentlige udbud iværksat af de enheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af Copernicus, bør være i overensstemmelse med Unionens bestemmelser eller tilsvarende internationale standarder, jf. dog finansforordningen om offentlige kontrakter. Særlige nødvendige tilpasninger til disse regler samt ordninger om forlængelse af eksisterende kontrakter bør defineres i de tilsvarende delegationsaftaler. De bør først og fremmest have til formål at sikre valuta for pengene og kontrol med udgifterne samt mindske risiciene, øge effektiviteten og mindske afhængigheden af en enkelt leverandør. Der bør sikres åben adgang og loyal konkurrence i hele forsyningskæden og et afbalanceret tilbud af muligheder for deltagelse af virksomheder på alle niveauer, herunder især nytilkomne og SMV'er. Eventuel misbrug af en dominerende stilling og langvarig afhængighed af enkelte leverandører bør undgås. For at begrænse programrisiciene, undgå afhængighed af en enkelt leverandør og sikre en bedre overordnet kontrol med Copernicus, dets omkostninger og tidsplanen bør det tilstræbes at anvende flere forskellige leverandører, når det er hensigtsmæssigt. Herudover bør udviklingen af Europas industri opretholdes og fremmes inden for alle områder, der er relateret til jordobservation, i overensstemmelse med internationale aftaler, som Unionen er part i.
(29)
Risikoen for, at en kontrakt ikke overholdes i tilstrækkeligt omfang eller misligholdes, bør begrænses mest muligt. Med henblik herpå bør kontrahenterne påvise, at deres kontraktlige resultater er holdbare med hensyn til de tilsagn, der er givet, og varigheden af kontrakten. Derfor bør de ordregivende myndigheder, når det er hensigtsmæssigt, specificere de krav, der vedrører forsyningssikkerhed og pålidelighed i forbindelse med levering af tjenesteydelser. Desuden kan de ordregivende myndigheder i tilfælde af indkøb af varer og tjenester af en følsom karakter underlægge sådanne indkøb særlige krav, navnlig med henblik på at sikre informationssikkerhed. Unionens virksomheder bør have mulighed for at anvende leverandører uden for Unionen i forbindelse med visse komponenter og tjenester, hvis det bevisligt er forbundet med væsentlige fordele med hensyn til kvalitet og omkostninger, dog under hensyntagen til Copernicus' strategiske karakter og Unionens sikkerheds- og eksportkontrolkrav. Der bør drages fordel af investeringer i den offentlige sektor og af virksomheders erfaringer og kompetencer, samtidig med at det sikres, at reglerne om konkurrencebaserede udbud ikke overtrædes.
(30)
For bedre at kunne vurdere de samlede omkostninger ved et produkt, en tjeneste eller et arbejde, der er genstand for udbud, herunder de operationelle omkostninger på lang sigt, bør de samlede omkostninger i løbet af den nyttige livscyklus for produktet, tjenesten eller arbejdet, der er genstand for udbuddet, tages i betragtning, når det er hensigtsmæssigt, i forbindelse med indkøb ved at bruge en omkostningseffektivitetsstrategi som f.eks. livscyklusomkostningerne under et udbud baseret på kriteriet om det økonomisk mest fordelagtige tilbud for tildeling af kontrakten. Med henblik herpå bør den ordregivende myndighed sikre, at metoden til beregning af omkostningerne for et produkts, en tjenestes eller et arbejdes nyttige livscyklus udtrykkeligt er nævnt i aftaledokumenterne eller udbudsbekendtgørelsen, og at det giver mulighed for at verificere, at oplysningerne fra tilbudsgiverne er korrekte.
(31)
Den ordregivende myndighed bør kunne genskabe lige vilkår, når en eller flere virksomheder allerede inden et udbud har intern viden om aktiviteter med tilknytning til udbuddet. Det bør være muligt at tildele en kontrakt i form af en kontrakt med betingede ordrer, indgå en tillægsaftale på særlige vilkår under gennemførelsen af kontrakten eller endda foreskrive et minimum af underentreprise. På grund af de tekniske usikkerheder, som kendetegner Copernicus, kan priserne på offentlige indkøbsaftaler ikke altid vurderes præcist, hvorfor det kan være ønskværdigt at indgå aftaler efter en særlig model, hvori der ikke angives nogen fast og endelig pris og samtidig fastsættes klausuler til beskyttelse af Unionens finansielle interesser.
(32)
For at holde Copernicus på et maksimumsbeløb ved så vidt muligt at reducere tekniske og planlægningsmæssige risici og dermed forbundne udgifter og sikre vedvarende forsyningssikkerhed bør Copernicus gøre maksimalt brug af tidligere offentlige finansielle investeringer og infrastrukturinvesteringer og den industrielle erfaring og kompetence, der er opnået gennem sådanne investeringer i GMES. Dette bør især gælde de løbende rum- og jordsegmentkomponenter, der udvikles af ESA og dens deltagende stater i forbindelse med det valgte GMES-rumkomponentprogram med finansiel deltagelse af Unionen. I sidstnævnte tilfælde bør den ordregivende myndighed behørigt overveje anvendelse af udbud med forhandling uden forudgående offentliggørelse eller tilsvarende.
(33)
For at nå målene for Copernicus på bæredygtig vis er det nødvendigt at koordinere de forskellige Copernicuspartneres aktiviteter og udvikle, indføre og drive en tjeneste- og observationskapacitet, der opfylder brugernes krav. I den forbindelse bør et udvalg (Copernicusudvalget) bistå Kommissionen med at sikre koordineringen af bidrag til Copernicus fra Unionen, medlemsstaterne og mellemstatslige organisationer samt koordinering med den private sektor, således at den eksisterende kapacitet udnyttes bedst muligt, og mangler, som skal afhjælpes på EU-plan, bliver identificeret. Udvalget bør også bistå Kommissionen med at overvåge, at der sker en sammenhængende gennemførelse af Copernicus. Eftersom god offentlig styring kræver ensartet forvaltning af Copernicus, en hurtigere beslutningsproces og lige adgang til oplysninger, bør repræsentanter for enheder, der har fået overdraget budgetgennemførelsesopgaver, kunne deltage som observatører i arbejdet i Copernicusudvalget. Af samme årsager bør repræsentanter for tredjelande og internationale organisationer, der har indgået en international aftale med Unionen, kunne deltage i Copernicusudvalgets arbejde med forbehold af sikkerhedsbegrænsninger og som foreskrevet i aftalen. Sådanne repræsentanter bør ikke have ret til at deltage i Copernicusudvalgets afstemninger.
(34)
Det arbejde, der udføres af de enheder, som Kommissionen har delegeret gennemførelsesopgaver til, bør også måles i forhold til resultatindikatorer. Dette vil give Europa-Parlamentet og Rådet en indikation af fremskridtene med hensyn til Copernicusaktiviteterne og gennemførelsen af Copernicus.
(35)
Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 1159/2013 (9) har etableret registrerings- og -licensbetingelser for GMES-brugere og fastsat kriterier for begrænsning af adgang til specialiserede GMES-data og informationer fra GMES-tjenesterne.
(36)
De data og informationer, der produceres i forbindelse med Copernicus, bør stilles til rådighed på et fuldstændigt, åbent og gratis grundlag, med forbehold af passende betingelser og begrænsninger, for at fremme anvendelse og deling heraf og for at styrke europæiske markeder for jordobservation, navnlig i downstreamsektoren, og dermed skabe vækst og beskæftigelse.
(37)
Kommissionen bør arbejde sammen med dataleverandører for at aftale licensbetingelser for tredjepartsdata med henblik på at lette anvendelse heraf i Copernicus i overensstemmelse med denne forordning og de gældende tredjepartsrettigheder.
(38)
Der bør tages hensyn til de adgangsrettigheder til Copernicus Sentinel-data, som er indrømmet i GMES-rumkomponentprogrammet som godkendt af ESA's programudvalg for rumobservation den 24. september 2013.
(39)
Eftersom Copernicus er et civilt program under civil kontrol, bør erhvervelse af data og produktion af information, herunder billeder i høj opløsning, som ikke udgør en risiko for eller trussel mod Unionens eller dens medlemsstaters sikkerhed, prioriteres. Da det imidlertid kan vise sig nødvendigt at beskytte visse Copernicusdata og Copernicusinformationer for at sikre sikker udveksling af sådanne informationer inden for rammerne af denne forordning, bør alle deltagere i Copernicus sikre en grad af beskyttelse af EU's klassificerede informationer, der svarer til den, der er indført ved de sikkerhedsforskrifter, som er fastsat i bilaget til Kommissionens afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom (10) og ved Rådets sikkerhedsforskrifter, som fastsat i bilagene til Rådets afgørelse 2013/488/EU (11).
(40)
Da visse Copernicusdata og Copernicusinformationer, herunder billeder i høj opløsning, kan påvirke Unionens eller dens medlemsstaters sikkerhed, bør Rådet i behørigt begrundede tilfælde bemyndiges til at vedtage foranstaltninger til at håndtere risici og trusler i forbindelse med Unionens eller dens medlemsstaters sikkerhed.
(41)
Unionen bør være ejer af alle materielle og immaterielle aktiver, som er skabt eller udviklet i Copernicus. For fuldt ud at respektere alle grundlæggende rettigheder vedrørende ejendomsret bør der indgås de nødvendige aftaler med de nuværende ejere. Det bør være underforstået, at bestemmelserne om ejendomsret til immaterielle aktiver som fastlagt i denne forordning ikke omfatter immaterielle rettigheder, som ikke kan overdrages i henhold til de relevante nationale love. Sådan EU-ejendomsret bør ikke udelukke, at Unionen i overensstemmelse med denne forordning, og hvor det skønnes hensigtsmæssigt på grundlag af en konkret vurdering, stiller disse aktiver til rådighed for tredjeparter eller råder over dem. Unionen bør navnlig kunne overføre ejendomsretten eller licensere de intellektuelle ejendomsrettigheder, der fremkommer som følge af arbejdet under Copernicus, af hensyn til downstreambrugeres omfattende anvendelse af Copernicustjenester.
(42)
Unionens finansielle interesser bør beskyttes ved hjælp af forholdsmæssige foranstaltninger gennem hele udgiftscyklussen, herunder forebyggelse, opdagelse og efterforskning af uregelmæssigheder, inddrivelse af midler, der er gået tabt, udbetalt uretmæssigt eller anvendt forkert, og efter omstændighederne ved anvendelse af administrative og finansielle sanktioner i overensstemmelse med finansforordningen.
(43)
Eftersom Copernicus er et komplekst program, bør Kommissionen bistås af uafhængige eksperter fra en bred kreds af interessenter, herunder navnlig eksperter i sikkerhedsspørgsmål, der er udpeget af medlemsstaterne, repræsentanter for relevante nationale enheder med ansvar for rummet og Copernicusbrugere, for at forsyne Kommissionen med den nødvendige tekniske og videnskabelige ekspertise såvel som tværfaglige og tværsektorielle perspektiver under hensyn til de relevante eksisterende initiativer i Unionen og på nationale og regionale planer.
(44)
For at sikre ensartede betingelser for gennemførelse af denne forordning for så vidt angår vedtagelsen af det årlige arbejdsprogram, de tekniske specifikationer for tjeneste- og rumkomponenterne, sikkerhedsaspekter og foranstaltningerne til fremme af konvergens i medlemsstaterne i forbindelse med anvendelsen af Copernicusdata og Copernicusinformationer samt deres adgang til teknologi og udvikling inden for jordobservation bør Kommissionen tildeles gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (12).
(45)
Eftersom Copernicus er brugerdrevet, kræver det vedvarende og effektiv inddragelse af brugerne, navnlig hvad angår definitionen og valideringen af tjenestekravene. For at øge brugerværdien bør bidrag fra brugerne aktivt søges indhentet gennem regelmæssige høringer af slutbrugerne i den offentlige og i den private sektor. Med henblik herpå bør der nedsættes en arbejdsgruppe (»brugerforummet«), der skal bistå Copernicusudvalget med at finde frem til brugernes krav, verificere, om tjenesterne opfylder kravene, og koordinere brugerne i den offentlige sektor.
(46)
Beføjelsen til at vedtage retsakter bør delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) for så vidt angår de datakrav, der er nødvendige for udviklingen af de operationelle tjenester, betingelserne og procedurerne for adgang til, registrering og anvendelse af Copernicusdata og Copernicusinformationer, de specifikke tekniske kriterier, som er nødvendige for at undgå forstyrrelser i Copernicusdataene og Copernicusinformationerne og kriterierne for begrænsning af erhvervelse eller formidling af Copernicusdata og Copernicusinformationer på grund af modstridende rettigheder. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(47)
De aktioner, der finansieres i henhold til denne forordning, bør overvåges og evalueres for at muliggøre justeringer og ny udvikling. Nærmere bestemt bør evalueringen vurdere Copernicusdata- og Copernicusinformationspolitikkens virkninger for interessenterne og downstreambrugerne samt indflydelsen på erhvervslivet såvel som på nationale og private investeringer i jordobservationsinfrastrukturer. Evalueringen bør også omfatte muligheden for fremover at involvere relevante europæiske agenturer som f.eks. Det Europæiske GNSS-agentur. For at maksimere resultaterne og udnytte den viden og ekspertise, der er opnået i gennemførelsesfaserne af Copernicus, bør der undersøges nye organisationsmodeller for fremtidig planlægning, som sikrer langsigtet økonomisk engagement.
(48)
Målet for denne forordning, nemlig oprettelsen af Copernicus, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne, da det også omfatter paneuropæisk kapacitet og er afhængigt af en koordineret levering af tjenester i alle medlemsstaterne, som skal koordineres på EU-plan, men kan på grund af foranstaltningens omfang bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre, end hvad der er nødvendigt for at nå dette mål.
(49)
Denne forordning fastlægger en finansieringsramme, der skal udgøre det primære referencebeløb for Europa-Parlamentet og Rådet under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 17 i den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (13).
(50)
Det er hensigtsmæssigt at tilpasse denne forordnings finansieringsperiode til den, der er fastsat i forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013. Nærværende forordning bør derfor finde anvendelse fra den 1. januar 2014.
(51)
Det er også nødvendigt at ophæve forordning (EU) nr. 911/2010 for at skabe en passende ramme for styring og finansiering og for at sikre et fuldt operationelt Copernicus. Enhver foranstaltning, der er vedtaget på baggrund af forordning (EU) nr. 911/2010, bør forblive gyldig for at sikre dets kontinuitet -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
KAPITEL I
GENERELLE OG FINANSIELLE BESTEMMELSER
Artikel 1
Emne
Denne forordning opretter Copernicus, Unionens jordobservations- og jordovervågningsprogram, (Copernicus), og fastsætter regler for dets gennemførelse.
Artikel 2
Anvendelsesområde
1. Copernicus er et civilt brugerdrevet program under civil kontrol, der bygger på de eksisterende nationale og europæiske kapaciteter og sikrer kontinuiteten af aktiviteterne i global miljø- og sikkerhedsovervågning.
2. Copernicus består af følgende komponenter:
a)
en tjenestekomponent, der sikrer levering af informationer på følgende områder: atmosfæreovervågning, havmiljøovervågning, klimaændring, landovervågning, beredskabsstyring og sikkerhed
b)
en rumkomponent, der sikrer bæredygtige rumbårne observationer inden for de i litra a) omhandlede tjenesteområder
c)
en in situ-komponent, der sikrer koordineret adgang til observationer via luftbårne, søbårne og jordbaserede anlæg for de i litra a) omhandlede tjenesteområder.
3. Der etableres passende forbindelser og grænseflader mellem de i stk. 2 omhandlede komponenter.
Artikel 3
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) »særlige missioner«: de rumbaserede jordobservationsmissioner til brug i Copernicus, og som indgår heri, navnlig Sentinelmissionerne
2) »bidragende missioner«: rumbaserede jordobservationsmissioner, der leverer data til Copernicus til supplering af data leveret af de særlige missioner
3) »særlige missionsdata«: rumbårne jordobservationsdata fra særlige missioner til brug i Copernicus
4) »bidragende missionsdata«: rumbårne jordobservationsdata fra bidragende missioner, der licenseres eller leveres til brug i Copernicus
5) »in situ-data«: observationsdata fra jord-, sø- eller luftbårne sensorer samt reference- og hjælpedata, der licenseres eller leveres til brug i Copernicus
6) »tredjepartsdata og -informationer«: data og informationer frembragt uden for Copernicus' anvendelsesområde og nødvendige for at nå dets mål
7) »Copernicusdata«: særlige missionsdata, bidragende missionsdata og in-situ data
8) »Copernicusinformationer«: informationer fra de Copernicustjenester, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, efter behandling eller modellering af Copernicusdata
9) »Copernicusbrugere«:
a)
Copernicuskernebrugere: EU-institutioner og -organer samt europæiske, nationale, regionale og lokale myndigheder, der er ansvarlige for definition, gennemførelse, håndhævelse eller overvågning af en offentlig tjeneste eller politik på de områder, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, litra a)
b)
forskningsbrugere: universiteter og andre forsknings- og uddannelsesorganisationer
c)
kommercielle og private brugere
d)
velgørende organisationer, ikke-statslige organisationer og internationale organisationer.
Artikel 4
Mål
1. Copernicus skal bidrage til følgende generelle mål:
a)
overvågning af jorden for at støtte beskyttelsen af miljøet og indsatsen for civilbeskyttelse og civilsikkerhed
b)
maksimering af de socioøkonomiske fordele og således understøttelse af Europa 2020-strategien og dens mål om intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst ved at fremme anvendelsen af jordobservation i applikationer og tjenester
c)
fremme af udviklingen af en konkurrencedygtig europæisk rum- og tjenesteindustri og maksimering af mulighederne for, at europæiske virksomheder kan udvikle og levere innovative jordobservationssystemer og -tjenester
d)
sikring af selvstændig adgang til miljøviden og nøgleteknologier for jordobservations- og geoinformationstjenester, og dermed sætte Europa i stand til at opnå uafhængig beslutningstagning og handling
e)
støtte af og bidrag til europæiske politikker og fremme af globale initiativer som f.eks. GEOSS.
2. For at nå de generelle mål, der er fastlagt i stk. 1, har Copernicus følgende specifikke mål:
a)
levering af nøjagtige og pålidelige data og informationer til Copernicusbrugere, der leveres på lang sigt og på et bæredygtigt grundlag, og som muliggør ydelse af de tjenester, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, og som opfylder de krav, der stilles af Copernicuskernebrugerne
b)
levering af bæredygtig og pålidelig adgang til rumbårne data og informationer fra en selvstændig europæisk jordobservationskapacitet med ensartede tekniske specifikationer, og som bygger på eksisterende europæiske og nationale aktiver og kapaciteter, og supplering heraf, når det er nødvendigt
c)
levering af bæredygtig og pålidelig adgang til in situ-data, især på grundlag af eksisterende kapaciteter, der opereres på europæisk og nationalt niveau, og globale observationssystemer og -netværk.
3. Opfyldelsen af målene i stk. 1 og 2 måles ved hjælp af følgende resultatindikatorer:
a)
Copernicusdata og Copernicusinformationer, som stilles til rådighed i overensstemmelse med de respektive tjenesteleverancekrav til miljøet, civilbeskyttelsen og civilsikkerheden
b)
øget efterspørgsel efter Copernicusdata og Copernicusinformationer målt på fremgangen i antallet af brugere, på mængden af hentede data og værdiforøgede informationer, på øgede antal downstreamtjenester og på udvidelsen af distributionen i medlemsstaterne og Unionen
c)
anvendelse af Copernicusdata og Copernicusinformationer af EU-institutioner og -organer, internationale organisationer samt europæiske, nationale, regionale eller lokale myndigheder, herunder graden af ibrugtagning og brugertilfredshed og fordelene for de europæiske samfund
d)
markedsindtrængning, herunder udvidelse af de eksisterende markeder og skabelse af nye markeder samt de europæiske downstreamoperatørers konkurrencedygtighed
e)
vedvarende tilgængelighed af Copernicusdata til støtte for Copernicustjenester.
Artikel 5
Copernicustjenestekomponenten
1. Copernicustjenestekomponenten består af følgende tjenester:
a)
atmosfæreovervågningstjenesten, som skal levere informationer om luftkvaliteten på europæisk plan og den kemiske sammensætning af atmosfæren på globalt plan. Den leverer navnlig informationer til luftkvalitetsovervågningssystemer drevet på lokalt og nationalt plan og bidrager til overvågningen af den atmosfæriske sammensætning af klimavariabler, herunder, hvor det er muligt, samspillet med skovdækket.
b)
havovervågningstjenesten, som skal levere informationer om tilstande og dynamik i de fysiske havøkosystemer for såvel verdenshavenes som for de europæiske regionale havområders vedkommende, til støtte for søfartssikkerhed, bidrag til overvågning af affaldsstrømme, havmiljø-, kyst- og polarområder og af havressourcer samt vejrprognoser og klimaovervågning
c)
landovervågningstjenesten, som skal levere informationer om arealanvendelse og arealdækning, kryosfæren, klimaændringer og bio- og geofysiske variabler, herunder deres dynamik, til støtte for global til lokal miljøovervågning af biodiversitet, jord, indvand og kystvand, skove, plantevækst og naturressourcer samt generel gennemførelse af miljø-, landbrugs-, udviklings-, energi-, byplanlægnings-, infrastruktur- og transportpolitikker
d)
klimaændringstjenesten, som skal levere informationer med henblik på at øge videnbasen til støtte for tilpasnings- og modvirkningspolitikker. Den skal især bidrage til levering af vitale klimavariabler, klimaanalyser, prognoser og indikatorer på tidsmæssige og rumlige skalaer, som er relevante for tilpasnings- og modvirkningsstrategier for Unionens forskellige sektor- og samfundsmæssigt begunstigede områder
e)
beredskabsstyringstjenesten, som skal levere informationer til nødberedskabet til forskellige typer katastrofer, herunder meteorologiske risici, geofysiske risici, tilsigtede og utilsigtede menneskeskabte katastrofer og andre humanitære katastrofer samt forebyggelses-, beredskabs-, indsats- og genopretningsaktiviteter
f)
sikkerhedstjenesten, som skal levere informationer til støtte for Europas civile sikkerhedsudfordringer ved at forbedre kapaciteterne inden for kriseforebyggelse, -beredskab og -reaktion, især med hensyn til grænse- og havovervågning, men også til støtte for Unionens optræden udadtil, med forbehold af samarbejdsarrangementer, som eventuelt indgås af Kommissionen og den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitiks forskellige organer, navnlig Den Europæiske Unions Satellitcenter.
2. Ydelsen af de i stk. 1 omhandlede tjenester skal tage hensyn til nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, være omkostningseffektiv og decentraliseret, hvis det er relevant, for på EU-plan at integrere eksisterende rum-, in situ- og referencedata og -kapaciteter i medlemsstaterne og derved undgå overlapning. Indkøb af nye data, der overlapper eksisterende kilder, skal undgås, medmindre det teknisk set ikke er muligt, eller det ikke er omkostningseffektivt eller tidsmæssigt muligt at anvende eksisterende data eller data, der kan opgraderes.
Tjenesterne indfører stringente kvalitetskontrolsystemer og forelægger oplysninger om tjenesteniveauer, herunder tilgængelighed, pålidelighed, kvalitet og rettidighed.
3. For at sikre udviklingen af tjenesterne i stk. 1 og ibrugtagning heraf i den offentlige sektor skal følgende aktiviteter også iværksættes:
a)
udviklingsaktiviteter, der har til formål at forbedre kvaliteten og ydeevnen af tjenesterne, herunder udvikling og tilpasning heraf, at undgå eller begrænse de operationelle risici og at udnytte synergien med beslægtede aktiviteter, såsom under Horisont 2020
b)
støtteaktiviteter, der består af foranstaltninger til at fremme anvendelse og udbredelse af Copernicusdata og Copernicusinformationer hos:
i)
de offentlige myndigheder, der er ansvarlige for definition, gennemførelse, håndhævelse eller overvågning af en offentlig tjeneste eller politik på de områder, der er nævnt i stk. 1. Dette omfatter kapacitetsopbygning og udvikling af standardprocedurer og værktøjer til at integrere Copernicusdata og Copernicusinformationer i brugernes arbejdsgange
ii)
andre brugere og i downstreamapplikationer. Dette omfatter opsøgende aktiviteter, uddannelse og formidlingsaktiviteter.
Artikel 6
Copernicusrumkomponenten
1. Copernicusrumkomponenten leverer rumbårne observationer og betjener primært de tjenester, der er nævnt i artikel 5, stk. 1.
2. Copernicusrumkomponenten består af særlige missioner og bidragende missionsdata og omfatter følgende aktiviteter:
a)
levering af rumbårne observationer, herunder:
i)
gennemførelse, opretholdelse og drift af særlige missioner, herunder opgavetildeling til satellitter, overvågning og kontrol af satellitter, modtagelse, behandling, arkivering og formidling af data samt løbende kalibrering og validering
ii)
levering af in situ-data til kalibrering og validering af særlige missionsobservationer
iii)
levering, arkivering og formidling af bidragende missionsdata til supplering af de særlige missionsdata
b)
aktiviteter for at imødekomme udviklingen i brugernes behov, herunder:
i)
identificering af mangler i observationerne og fastlæggelse af nye særlige missioner på grundlag af brugerkrav
ii)
udvikling, der tager sigte på at modernisere og supplere de særlige missioner, herunder udformning og indkøb af nye elementer i den tilhørende ruminfrastruktur
c)
beskyttelse af satellitter mod risikoen for sammenstød idet der tages hensyn til Unionens støtteramme for overvågning og sporing i rummet
d)
sikker nedtagelse af udtjente satellitter.
Artikel 7
In situ-komponenten i Copernicus
1. In situ-komponenten i Copernicus giver adgang til in situ-data og betjener primært de Copernicustjenester, der er nævnt i artikel 5, stk. 1.
Den omfatter følgende aktiviteter:
a)
levering af in situ-data til de operationelle tjenester, herunder in situ-data fra tredjeparter på internationalt plan, på grundlag af de eksisterende kapaciteter
b)
koordinering og harmonisering af indsamlingen og leveringen af in situ-data
c)
teknisk bistand til Kommissionen vedrørende tjenestekrav til in situ-observationsdata
d)
samarbejde med in situ-operatører til fremme af sammenhængen i udviklingsaktiviteter knyttet til in situ-observationsinfrastrukturer og -netværk
e)
identificering af mangler i in situ-observationerne, som ikke kan bedres inden for eksisterende infrastruktur og netværk, herunder på globalt plan, og afhjælpning af disse mangler under overholdelse af nærhedsprincippet.
2. I Copernicus skal in situ-data anvendes i overensstemmelse med gældende tredjepartsrettigheder, herunder dem i medlemsstaterne, og gældende restriktioner for anvendelse eller videreformidling.
3. Kommissionen kan i overensstemmelse med artikel 58, stk. 1, litra c), i finansforordningen helt eller delvis overdrage aktiviteterne i in situ-komponenten til tjenesteoperatørerne som omhandlet i artikel 11, stk. 1, eller, hvis der kræves overordnet koordinering, til Det Europæiske Miljøagentur.
Artikel 8
Finansieringsramme
1. Finansieringsrammen for gennemførelsen af de aktiviteter, der er nævnt i artikel 5, 6 og 7, er fastsat til 4 291,48 mio. EUR i løbende priser for perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020.
2. Det i stk. 1 nævnte beløb fordeles på følgende udgiftskategorier i løbende priser:
a)
for de aktiviteter, der er nævnt i artikel 5 og 7, 897,415 mio. EUR
b)
for de aktiviteter, der er nævnt i artikel 6, 3 394,065 mio. EUR, herunder et maksimalt beløb på 26,5 mio. EUR for de i artikel 6, stk. 2, litra c), omhandlede aktiviteter.
3. Kommissionen kan omfordele midler fra én udgiftskategori, som fastlagt i stk. 2, litra a) og b), til en anden op til et loft på 10 % af det i stk. 1 nævnte beløb. Hvis omfordelingen kommer op på et samlet beløb, der er større end 10 % af det i stk. 1 nævnte beløb, hører Kommissionen Copernicusudvalget efter rådgivningsproceduren i artikel 30, stk. 3.
4. Renter af forfinansieringer, der er udbetalt til enheder med indirekte ansvar for budgetgennemførelsen, afsættes til aktiviteter, der er omfattet af delegationsaftalen eller kontrakten mellem Kommissionen og den pågældende enhed. I henhold til princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning åbner enheder med indirekte ansvar for budgetgennemførelsen konti, der muliggør identificering af midlerne og de tilsvarende renter.
5. De årlige bevillinger godkendes af Europa-Parlamentet og Rådet inden for den flerårige finansielle ramme. Budgetforpligtelser for aktiviteter, der løber over mere end et regnskabsår, kan opdeles på flere år i årlige trancher.
6. Den finansielle tildeling til Copernicus kan også anvendes til at dække udgifter til forberedelses-, overvågnings-, kontrol-, revisions- og evalueringsaktiviteter, som er direkte nødvendige for forvaltningen af Copernicus og opfyldelsen af dets mål, herunder undersøgelser, møder, informations- og kommunikationsaktiviteter, samt udgifter i tilknytning til IT-net, der fokuserer på informationsbehandling og udveksling af data.
7. Kommissionen kan overdrage gennemførelsen af Copernicus til de enheder, der er omhandlet i artikel 58, stk. 1, litra c), i finansforordningen. Hvis Copernicusbudgettet gennemføres ved indirekte forvaltning på grundlag af artikel 10, stk. 3, eller artikel 11, stk. 1, anvendes udbudsreglerne for de enheder, der har ansvaret for opgaver i forbindelse med budgetgennemførelse, i det omfang det er tilladt i henhold til artikel 60 i finansforordningen. Særlige justeringer af disse regler, samt ordninger om forlængelse af de eksisterende aftaler, bør defineres i de tilsvarende delegationsaftaler.
KAPITEL II
STYRING AF COPERNICUS
Artikel 9
Kommissionens rolle
1. Kommissionen har det overordnede ansvar for Copernicus og for koordineringen blandt dets forskellige komponenter. Den forvalter de midler, der er tildelt i henhold til denne forordning, og fører tilsyn med gennemførelsen af Copernicus, herunder fastlæggelsen af prioriteter, inddragelse af brugerne, omkostninger, tidsplan, resultater og indkøb.
2. Kommissionen forvalter på Unionens vegne og inden for sit kompetenceområde forbindelserne med tredjelande og internationale organisationer og varetager koordineringen af Copernicus med aktiviteter på nationalt plan, EU-plan og internationalt plan.
3. Kommissionen letter medlemsstaternes koordinerede bidrag med henblik på den operationelle levering af tjenester og den langsigtede tilgængelighed af nødvendige observationsdata.
4. Kommissionen støtter en passende udvikling af Copernicustjenester og sørger for sammenhæng, konsistens og forbindelser mellem Copernicus og andre relevante EU-politikker, -instrumenter, -programmer og -aktioner for at sikre, at disse politikker, instrumenter, programmer og aktioner drager fordel af Copernicustjenester.
5. Kommissionen fremmer et langsigtet stabilt investeringsmiljø og hører interessenter, når den træffer beslutning om at ændre produkter i både de Copernicusdata- og de Copernicusinformationstjenester, der er dækket af denne forordning.
6. Kommissionen sikrer, at enheder, der er ansvarlige for gennemførelsen af opgaver, tilbyder deres tjenester til alle medlemsstater.
7. Kommissionen vedtager delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 31 om fastlæggelse af de datakrav, der er nødvendige for udviklingen af Copernicustjenestekomponenten, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1.
8. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter efter undersøgelsesproceduren i artikel 30, stk. 4, vedrørende:
a)
de tekniske specifikationer for servicekomponenten i Copernicus, jf. artikel 5, stk. 1, for så vidt angår dens gennemførelse
b)
de tekniske specifikationer for Copernicusrumkomponenten, jf. artikel 6, for så vidt angår dens gennemførelse og udvikling på grundlag af brugerkrav.
9. Kommissionen giver rettidigt medlemsstaterne og Europa-Parlamentet alle relevante oplysninger vedrørende Copernicus, navnlig med hensyn til risikostyring, samlede omkostninger, årlige driftsomkostninger for hver enkelt vigtig del af Copernicusinfrastrukturen, tidsplan, resultater, indkøb og vurderingen af forvaltningen af intellektuelle ejendomsrettigheder.
Artikel 10
Den Europæiske Rumorganisations rolle
1. Kommissionen indgår en delegationsaftale med ESA og overdrager følgende opgaver til den:
a)
varetagelse af den tekniske koordinering af Copernicusrumkomponenten
b)
definition af den overordnede systemarkitektur for Copernicusrumkomponenten og udviklingen heraf på baggrund af brugerkrav, der koordineres af Kommissionen
c)
forvaltning af de tildelte midler
d)
sikring af overvågnings- og kontrolprocedurer
e)
udvikling af nye særlige missioner
f)
sikring af tilbagevendende særlige missioner
g)
varetagelse af de særlige missioner, undtagen dem, der drives af EUMETSAT i henhold til stk. 2 i denne artikel
h)
koordinering af en ordning for adgang til bidragende missionsdata fra Copernicustjenester
i)
sikring af adgangsrettigheder og forhandling af betingelser for brug af kommercielle satellitdata, som Copernicustjenesterne i artikel 5, stk. 1, behøver.
2. Kommissionen indgår en delegationsaftale med EUMETSAT og overdrager denne ansvaret for at drive særlige missioner og sikre adgang til bidragende missionsdata i henhold til dens mandat og ekspertise.
3. Delegationsaftaler med ESA og EUMETSAT indgås på grundlag af en afgørelse om uddelegering, der vedtages af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 58, stk. 1, litra c), i finansforordningen.
4. I overensstemmelse med artikel 60 i finansforordningen handler ESA og EUMETSAT, når det er hensigtsmæssigt, som ordregivende myndigheder med beføjelse til at træffe afgørelser vedrørende gennemførelsen og koordineringen af de indkøbsopgaver, som delegeres til dem.
5. Delegationsaftalerne fastlægger, i det omfang det er nødvendigt for udførelsen af de opgaver og den budgetgennemførelse, der uddelegeres, de generelle vilkår for forvaltningen af de midler, der overdrages til ESA og EUMETSAT, og tager, når det er hensigtsmæssigt, hensyn til ESA's langsigtede scenarium. De fastlægger navnlig de aktioner, der skal gennemføres for så vidt angår udvikling, indkøb og drift af Copernicusrumkomponenten, den relevante finansiering, forvaltningsprocedurer og overvågnings- og kontrolforanstaltninger, foranstaltninger i tilfælde af mangelfuld kontraktgennemførelse med hensyn til omkostninger, tidsplan, resultater og indkøb samt regler for ejendomsretten til alle materielle og immaterielle aktiver.
6. Overvågnings- og kontrolforanstaltningerne omfatter navnlig en foreløbig oversigt over forventede udgifter, systematiske oplysninger til Kommissionen om omkostninger og tidsplanen og, i tilfælde af afvigelser mellem de planlagte budgetter, resultater og tidsplan, korrigerende indgreb, som skal sikre gennemførelsen af aktiviteterne inden for rammerne af de tildelte bevillinger.
7. Copernicusudvalget høres om afgørelsen om uddelegering, der er nævnt i stk. 3 i nærværende artikel, efter rådgivningsproceduren i artikel 30, stk. 3. Copernicusudvalget underrettes på forhånd om de delegationsaftaler, der skal indgås af Unionen, repræsenteret ved Kommissionen, med ESA og EUMETSAT.
8. Kommissionen underretter Copernicusudvalget, om resultaterne af evalueringen af indkøbsudbuddene og de kontrakter med enheder i den private sektor, som ESA og EUMETSAT skal indgå, herunder oplysninger vedrørende underentrepriser.
Artikel 11
Tjenesteoperatører
1. Kommissionen kan ved hjælp af delegationsaftaler eller aftalemæssige arrangementer, hvis dette er behørigt begrundet i aktionens særlige karakter og eksisterende specifik ekspertise, mandat, drifts- og forvaltningskapacitet, overdrage gennemførelsen af opgaver i forbindelse med servicekomponenten, bl.a. til følgende enheder:
a)
Det Europæiske Miljøagentur (EEA)
b)
Det Europæiske Agentur for Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser (Frontex)
c)
Det Europæiske Søfartssikkerhedsagentur (EMSA)
d)
EU-Satellitcentret (SATCEN)
e)
Det Europæiske Center for Mellemfristede Vejrprognoser (ECMWF)
f)
andre relevante europæiske agenturer, grupperinger eller konsortier af nationale organer.
Delegationsaftaler med tjenesteoperatørerne indgås på grundlag af en afgørelse om uddelegering, der vedtages af Kommissionen i overensstemmelse med artikel 58, stk. 1, litra c), i finansforordningen.
2. Ved valget af de i stk. 1 omhandlede enheder tages der behørigt hensyn til omkostningseffektiviteten ved overdragelsen af de pågældende opgaver og indvirkningen på enhedernes ledelsesstruktur og deres finansielle og menneskelige ressourcer.
3. Copernicusudvalget høres om afgørelsen om uddelegering, jf. stk. 1, efter rådgivningsproceduren i artikel 30, stk. 3. Copernicusudvalget underrettes på forhånd om delegationsaftaler, der skal indgås af Unionen, repræsenteret ved Kommissionen, og tjenesteoperatørerne.
Artikel 12
Kommissionens arbejdsprogram
1. Kommissionen vedtager ved hjælp af en gennemførelsesretsakt et årligt arbejdsprogram for Copernicus i henhold til artikel 84 i finansforordningen.
2. Det årlige arbejdsprogram skal indeholde en gennemførelsesplan, der skal indeholde en nærmere beskrivelse af aktioner i forbindelse med Copernicuskomponenterne i artikel 5, 6 og 7 og være fremadskuende og tage hensyn til udviklingen i brugernes behov og den teknologiske udvikling.
3. Denne gennemførelsesretsakt vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 30, stk. 4, i nærværende forordning.
Artikel 13
Samarbejde med medlemsstaterne
1. Kommissionen samarbejder med medlemsstaterne for at forbedre udvekslingen af data og informationer mellem dem og fremme udviklingen af datadistribution på regionale og lokale planer. Kommissionen søger at sikre, at de nødvendige data og informationer er til rådighed for Copernicus. Medlemsstaternes bidragende missioner, tjenester og in-situ-infrastrukturer er væsentlige bidrag til Copernicus.
2. Kommissionen kan ved gennemførelsesretsakter vedtage foranstaltninger for at fremme medlemsstaternes anvendelse af Copernicusdata og Copernicusinformationer og støtte deres adgang til teknologi og udvikling inden for jordobservation. Sådanne foranstaltninger må ikke medføre forvridning af den frie konkurrence. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 30, stk. 4.
KAPITEL III
OFFENTLIGE UDBUD
AFDELING I
Generelle bestemmelser om offentlige indkøb
Artikel 14
Generelle principper
Med forbehold af artikel 8, stk. 7, og foranstaltninger, der er nødvendige for at beskytte Unionens væsentlige sikkerhedsinteresser eller den offentlige sikkerhed eller for at overholde Unionens eksportkontrolkrav, finder finansforordningen, især vedrørende principperne om åben adgang og loyal konkurrence i hele den industrielle forsyningskæde, udbud på baggrund af gennemsigtig og rettidig information, klar meddelelse om gældende regler for offentlige indkøb, udvælgelses- og tildelingskriterier og andre relevante oplysninger, med henblik på lige vilkår for alle potentielle tilbudsgivere, anvendelse på Copernicus.
Artikel 15
Specifikke mål
Ved indkøbsproceduren forfølges følgende mål af de ordregivende myndigheder i deres udbud:
a)
fremme den bredeste og mest åbne deltagelse i hele Unionen af alle økonomiske operatører, navnlig nytilkomne og SMV'er, herunder ved at tilskynde tilbudsgiverne til at anvende underentreprise
b)
undgå eventuelt misbrug af dominerende stilling og afhængighed af en enkelt leverandør
c)
drage fordel af tidligere investeringer i den offentlige sektor og af de indhøstede erfaringer samt af virksomhedernes erfaringer og kompetencer, samtidig med at det sikres, at reglerne for konkurrencebaserede udbud overholdes
d)
anvende flere leverandører, når det er hensigtsmæssigt, for at sikre en bedre overordnet kontrol med Copernicus, dets omkostninger og tidsplanen
e)
når det er hensigtsmæssigt, tage hensyn til de samlede omkostninger i løbet af den nyttige livscyklus for produktet, tjenesteydelsen eller arbejdet, der er genstand for udbuddet.
AFDELING II
Særlige bestemmelser om offentlige indkøb
Artikel 16
Sikring af rimelige konkurrencevilkår
Den ordregivende myndighed træffer de nødvendige foranstaltninger til sikring af ensartede konkurrencevilkår, når en økonomisk operatør tidligere har deltaget i aktiviteter i tilknytning til genstanden for udbuddet, og når dette:
a)
kan medføre betydelige fordele for denne økonomiske operatør for så vidt angår intern viden og således kan skabe bekymring om overholdelse af princippet om ligebehandling, eller
b)
påvirker de normale konkurrencevilkår eller den upartiskhed og objektivitet, som gælder ved tildeling eller opfyldelse af kontrakter.
Disse foranstaltninger må ikke forvride konkurrence eller bringe ligebehandling eller fortroligheden af de data, der indsamles om virksomheder, deres forretningsforbindelser og omkostningsstruktur, i fare. I denne forbindelse tager foranstaltningerne hensyn til kontraktens art og bestemmelser.
Artikel 17
Informationssikkerhed
I forbindelse med kontrakter, der omfatter, kræver, og/eller indeholder klassificerede oplysninger, anfører den ordregivende myndighed i udbudsdokumenterne alle nødvendige foranstaltninger og krav med henblik på at sikre disse oplysningers sikkerhed på det krævede niveau.
Artikel 18
Forsyningssikkerhed
Den ordregivende myndighed specificerer i udbudsdokumenterne sine krav i forhold til forsyningssikkerhed og pålidelighed i levering af tjenesteydelser til gennemførelse af kontrakten.
Artikel 19
Kontrakter med betingede ordrer
1. Den ordregivende myndighed kan indgå en kontrakt med betingede ordrer.
2. En kontrakt med betingede ordrer består af en fast ordre, der ledsages af en budgetmæssig forpligtelse, som resulterer i et fast tilsagn om udførelse af de arbejder, leverancer eller tjenesteydelser, der gælder for denne ordre, og en eller flere ordrer, der både budgetmæssigt og gennemførelsesmæssigt er betingede. I udbudsdokumenterne redegøres for de elementer, der gælder for kontrakter med betingede ordrer. Heri defineres navnlig kontraktens genstand, pris eller grundlag for beregning heraf og bestemmelser vedrørende levering af arbejder, leverancer og tjenesteydelser for hver ordre.
3. Ydelserne i den faste del af kontrakten skal udgøre et samlet hele. Det samme gælder for ydelserne i forbindelse med hver betinget ordre, idet der tages hensyn til ydelserne i alle foregående ordrer.
4. Hver betinget ordre gennemføres på grundlag af en afgørelse truffet af den ordregivende myndighed, som meddeles kontrahenten i overensstemmelse med kontrakten. Hvis en betinget ordre bekræftes sent eller ikke bekræftes, kan kontrahenten, hvis det er fastsat i kontrakten, og på de betingelser, der er fastsat heri, modtage godtgørelse i form af ventepenge eller skadeserstatning.
5. Når den ordregivende myndighed i forbindelse med en bestemt ordre konstaterer, at de i den pågældende ordre aftalte arbejder, leverancer eller tjenesteydelser ikke er gennemført, kan den kræve erstatning og ophæve kontrakten, hvis dette er fastsat i kontrakten og på de betingelser, der er fastsat heri.
Artikel 20
Kontrakter efter regning
1. Den ordregivende myndighed kan vælge en kontrakt, der helt eller delvist indgås efter regning, med en maksimal beløbsgrænse, og på de betingelser, der er fastsat i stk. 2.
Den pris, som skal betales for sådanne kontrakter, består af en godtgørelse af de samlede faktiske udgifter, som kontrahenten har afholdt i henhold til kontrakten, såsom udgifter til arbejdsløn, materialer, forbrugsmaterialer, anvendelse af udstyr og infrastrukturer, som er nødvendige for at opfylde kontrakten. Til disse udgifter lægges enten et fast beløb, der dækker indirekte omkostninger og avancer, eller et beløb, der dækker generalomkostninger, og en kontraktpræmie på basis af opfyldelse af mål med hensyn til resultater og overholdelse af tidsplanen.
2. Den ordregivende myndighed kan vælge en kontrakt, der helt eller delvist indgås efter regning, når det objektivt er umuligt præcist at angive en fast pris, og hvis det med rimelighed kan påvises, at en sådan fast pris ville blive unormalt høj på grund af usikkerhed i forbindelse med kontraktens gennemførelse af følgende årsager:
a)
kontrakten indeholder meget komplekse elementer eller omfatter anvendelse af ny teknologi, hvilket medfører betydelig teknisk usikkerhed, eller
b)
de aktiviteter, som aftalen vedrører, skal af operationelle årsager indledes uden forsinkelse, selv om det endnu ikke er muligt at fastsætte en fast og endelig pris, eftersom der foreligger betydelige usikkerhedsmomenter, eller kontraktens gennemførelse delvist afhænger af gennemførelsen af andre kontrakter.
3. Prisloftet i kontrakter, der helt eller delvist indgås efter regning, er det maksimale beløb, der kan udbetales. Det må kun overskrides i behørigt begrundede tilfælde, og hvis den ordregivende myndighed på forhånd har givet sit samtykke.
4. I udbudsdokumenterne vedrørende kontrakter, der helt eller delvist indgås efter regning, angives følgende:
a)
kontraktens art, dvs. at der er tale om en kontrakt, der helt eller delvist er indgået efter regning op til et prisloft
b)
i forbindelse med en kontrakt, der delvist indgås efter regning, hvilke kontraktelementer der er omfattet af en refusion efter regning
c)
prisloftet
d)
kriterier for tildeling, der navnlig skal gøre det muligt at vurdere rimeligheden af det samlede anslåede budget, hvilke omkostninger der er støtteberettigede, reglerne for beregning af disse omkostninger og den avance, der er nævnt i det udbud, der skal evalueres
e)
den type tillæg, som i henhold til stk. 1 skal anvendes på de faktiske udgifter
f)
de bestemmelser og procedurer, der er afgørende for, om den bydendes anslåede omkostninger til kontraktens gennemførelse er støtteberettigede i overensstemmelse med principperne i stk. 5
g)
de regnskabsregler, som de bydende skal følge
h)
for kontrakter, der delvist er indgået efter regning, og som skal konverteres til kontrakter med en fast og endelig pris, parametrene for denne konvertering.
5. Omkostninger, som er anmeldt af kontrahenten under gennemførelsen af en kontrakt, der helt eller delvist er indgået efter regning, er kun støtteberettigede, hvis de:
a)
reelt er afholdt i kontraktperioden, med undtagelse af udgifter til udstyr, infrastrukturer og immaterielle anlægsaktiver, der er nødvendige for kontraktens gennemførelse, og hvor den samlede købsværdi vil kunne anses for at være støtteberettiget
b)
er anført i det samlede anslåede budget, eventuelt ændret ved tillægskontrakter til den oprindelige kontrakt
c)
er nødvendige for kontraktens gennemførelse
d)
er afholdt i forbindelse med kontraktens gennemførelse og kan tilskrives denne
e)
kan identificeres, kontrolleres og er registreret i kontrahentens regnskaber og fastlagt i overensstemmelse med de regnskabsstandarder, som er nævnt i udbudsbetingelserne og kontrakten
f)
opfylder kravene i den gældende skatte- og sociallovgivning
g)
ikke afviger fra betingelserne i kontrakten
h)
er rimelige og berettigede og overholder kravene til forsvarlig økonomisk forvaltning, navnlig med hensyn til sparsommelighed og produktivitet.
Kontrahenten er ansvarlig for registrering af sine omkostninger og for korrekt bogføring og yderligere dokumentation til påvisning af, at de omkostninger, der kræves dækket, er i overensstemmelse med principperne i nærværende artikel. Omkostninger, som ikke kan begrundes af kontrahenten, er ikke støtteberettigede, og ansøgningen om godtgørelse afvises.
6. Den ordregivende myndighed er ansvarlig for følgende opgaver med henblik på at sikre, at kontrakter, der indgås efter regning, gennemføres korrekt:
a)
den fastsætter det mest realistiske prisloft og sikrer tilstrækkelig fleksibilitet, således at der kan tages hensyn til tekniske vanskeligheder
b)
den konverterer kontrakter, der delvist indgås efter regning, til fastpriskontrakter, så snart det under kontraktens gennemførelse er muligt at fastsætte en fast og endelig pris, og skal i denne forbindelse fastsætte parametrene for konvertering af kontrakter, der er indgået efter regning, til endelige fastpriskontrakter
c)
den vedtager overvågnings- og kontrolforanstaltninger, som navnlig omfatter en foreløbig oversigt over forventede udgifter
d)
den fastsætter passende principper, værktøjer og procedurer for gennemførelse af kontrakter, navnlig med henblik på at identificere og kontrollere, om de omkostninger, der er oplyst af kontrahenten eller underleverandøren under gennemførelsen af kontrakten, er støtteberettigede, og med henblik på anvendelse af tillægskontrakter til kontrakten
e)
den kontrollerer, at kontrahenten og underleverandørerne følger de regnskabsstandarder, som er nævnt i kontrakten, og kravet om at fremlægge regnskabsbilag, der giver et retvisende billede af regnskaberne
f)
den sikrer løbende under hele kontraktens gennemførelse, at de principper, værktøjer og procedurer, som er nævnt i litra d), er effektive.
Artikel 21
Tillægskontrakter
Den ordregivende myndighed og kontrahenterne kan ændre kontrakten ved et tillæg, når tillægget opfylder alle nedenstående betingelser:
a)
kontraktens genstand forbliver uændret
b)
den økonomiske ligevægt i kontrakten forstyrres ikke
c)
der indføres ikke betingelser, der, hvis de var fremgået af den oprindelige tildelingsprocedure, ville have gjort det muligt for andre tilbudsgivere end de oprindeligt antagne at deltage eller ville have gjort det muligt at acceptere et andet bud end det, som oprindeligt blev antaget.
Artikel 22
Underentreprise
1. Den ordregivende myndighed anmoder tilbudsgiveren om at give en del af kontrakten i underentreprise ved hjælp af konkurrencebaserede udbud på de relevante niveauer af underentreprise til andre virksomheder end dem, der tilhører tilbudsgiverens virksomhedsgruppe, navnlig til nytilkomne og SMV'er.
2. Den ordregivende myndighed udtrykker den krævede del af kontrakten, der skal gives i underentreprise, i en ramme fra en minimumsprocentsats til en maksimumsprocentsats. Den sikrer, at sådanne procentsatser står i rimeligt forhold til kontraktens mål og værdi, under hensyntagen til arten af den berørte erhvervssektor, og navnlig til konkurrenceniveauet og det erhvervsmæssige potentiale.
3. Angiver tilbudsgiveren i sit tilbud, at denne ikke agter at give nogen del af kontrakten i underentreprise eller give en mindre del end minimumsprocentsatsen i rammen i stk. 2 i underentreprise, meddeler tilbudsgiveren den ordregivende myndighed grundene hertil. Den ordregivende myndighed forelægger Kommissionen disse oplysninger.
4. Den ordregivende myndighed kan afvise de underleverandører, som er udvalgt af tilbudsgiveren under proceduren for tildeling af hovedkontrakten eller af den tilbudsgiver, der er valgt til udførelse af kontrakten. Myndigheden begrunder skriftligt afvisningen, som kun kan ske på grundlag af de kriterier, der fandt anvendelse ved udvælgelsen af tilbudsgiverne til hovedkontrakten.
KAPITEL IV
DATA- OG SIKKERHEDSPOLITIK
Artikel 23
Copernicusdata- og Copernicusinformationspolitik
1. Copernicusdata- og Copernicusinformationspolitikken for aktioner, der finansieres i henhold til Copernicus, skal støtte målene i artikel 4 og følgende mål:
a)
fremme anvendelse og deling af Copernicusdata og Copernicusinformationer
b)
styrke markederne for europæisk jordobservation (navnlig i downstreamsektoren) for at skabe vækst og beskæftigelse
c)
bidrage til et bæredygtigt og kontinuerligt udbud af Copernicusdata og Copernicusinformationer
d)
støtte de europæiske forsker-, teknologi- og innovationssamfund.
2. Særlige missionsdata og Copernicusinformationer gøres tilgængelige gennem formidlingsplatforme i Copernicus på foruddefinerede tekniske betingelser på en fuldstændig, åben og gratis basis, dog med følgende begrænsninger:
a)
licensbetingelser for tredjepartsdata og -informationer
b)
formater, karakteristika og formidlingskanaler
c)
Unionens eller dens medlemsstaters sikkerhedsinteresser og eksterne forbindelser
d)
risiko for forstyrrelser af sikkerhedsmæssige eller tekniske grunde af det system, der producerer Copernicusdata og Copernicusinformationer
e)
sikring af pålidelig adgang til Copernicusdata og Copernicusinformation for europæiske brugere.
Artikel 24
Betingelser og begrænsninger for adgang til og brug af Copernicusdata og -informationer
1. Kommissionen kan under overholdelse af politikkerne for tredjepartsdata- og -informationer og med forbehold af de regler og procedurer, der gælder for rum- og in situ-infrastruktur under national kontrol eller under internationale organisationers kontrol, vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 31 med hensyn til:
a)
betingelserne og procedurerne for så vidt angår adgang til, registrering og anvendelse af Copernicusdata og Copernicusinformationer, herunder formidlingskanaler
b)
de specifikke tekniske kriterier, som er nødvendige for at undgå forstyrrelser i Copernicusdata og Copernicusinformationer, herunder prioriteret adgang
c)
kriterierne og procedurerne for begrænsning af erhvervelsen eller formidlingen af Copernicusdata og Copernicusinformationer på grund af modstridende rettigheder.
2. Kommissionen kan under overholdelse af politikkerne for tredjepartsdata- og -informationer og med forbehold af de regler og procedurer, der gælder for rum- og in situ-infrastruktur under national kontrol eller under internationale organisationers kontrol, vedtage foranstaltninger efter undersøgelsesproceduren i artikel 30, stk. 4, med hensyn til:
a)
de tekniske specifikationer for overførsel og brug af særlige missionsdata, der fremsendes til modtagestationer eller via særlige forbindelser med stor båndbredde, der ikke indgår i Copernicus
b)
de tekniske specifikationer for arkivering af Copernicusdata og Copernicusinformationer.
3. Kommissionen fastsætter de relevante licensbetingelser og -procedurer for særlige missionsdata og Copernicusinformationer og fremsendelsen af satellitdata til modtagestationer eller via særlige forbindelser med stor båndbredde til stationer, der ikke indgår i Copernicus, i overensstemmelse med denne forordning og de gældende tredjepartsrettigheder.
Artikel 25
Beskyttelse af sikkerhedsmæssige interesser
1. Kommissionen evaluerer Copernicus' sikkerhedsramme under hensyn til målene i artikel 4. Til det formål vurderer Kommissionen de fornødne sikkerhedsforanstaltninger, der skal udformes på en sådan måde, at enhver risiko eller trussel i forbindelse med Unionens eller dens medlemsstaters interesser eller sikkerhed undgås, navnlig med henblik på at sikre overholdelsen af principperne i afgørelse 2001/844/EF og afgørelse 2013/488/EU.
2. På grundlag af den i stk. 1 omhandlede evaluering fastsætter Kommissionen ved hjælp af gennemførelsesretsakter de nødvendige sikkerhedsrelaterede tekniske specifikationer for Copernicus. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 30, stk. 4.
3. Kommissionen kan bistås af uafhængige eksperter fra medlemsstaterne for at definere de tekniske specifikationer for sikkerhedsrammen i stk. 2.
4. Med forbehold af stk. 2 træffer Rådet afgørelse om, hvilke foranstaltninger der skal træffes, når Unionens eller dens medlemsstaters sikkerhed kan være berørt af data og information fra Copernicus.
5. Når EU-klassificerede informationer genereres eller behandles i Copernicus, sikrer alle deltagere en grad af beskyttelse, der svarer til den, der er garanteret ved de forskrifter, som er fastsat i bilaget til afgørelse 2001/844/EF og i bilagene til afgørelse 2013/488/EU.
KAPITEL V
FORSKELLIGE BESTEMMELSER
Artikel 26
Internationalt samarbejde
1. Følgende lande eller internationale organisationer kan deltage i Copernicus på grundlag af passende aftaler:
a)
lande i Den Europæiske Frihandelssammenslutning (EFTA), som er kontraherende parter i EØS-aftalen, i overensstemmelse med betingelserne fastlagt i EØS-aftalen
b)
kandidatlande samt potentielle kandidater i overensstemmelse med de respektive rammeaftaler eller protokoller til associeringsaftaler om de generelle principper og betingelser for disse landes deltagelse i EU-programmer
c)
Det Schweiziske Forbund, andre tredjelande, som ikke er nævnt i litra a) og b), og internationale organisationer i henhold til aftaler, som Unionen har indgået med sådanne tredjelande eller internationale organisationer i medfør af artikel 218 i TEUF, og indeholdende betingelserne og de nærmere regler for deres deltagelse.
2. De lande eller internationale organisationer, der er omhandlet i stk. 1, kan yde finansiel støtte eller bidrag i form af naturalydelser til Copernicus. Denne finansielle støtte og disse bidrag skal betragtes som eksterne formålsbestemte indtægter i henhold til artikel 21, stk. 2, i finansforordningen og skal være tilladt i henhold til vilkårene og betingelserne i den aftale, der er indgået med det pågældende tredjeland eller den pågældende internationale organisation.
3. International koordinering af observationssystemer og dermed forbundne dataudvekslinger kan tages op af Copernicus, således at det kan styrke sin globale dimension og komplementaritet, under hensyn til eksisterende internationale aftaler og koordineringsprocesser.
Artikel 27
Beskyttelse af Unionens finansielle interesser
1. Kommissionen træffer passende foranstaltninger til at sikre, at Unionens finansielle interesser i forbindelse med gennemførelse af aktioner, der finansieres under Copernicus; beskyttes ved indførelse af foranstaltninger til forebyggelse af svig, korruption og andre ulovlige aktiviteter, ved effektive kontroller og, hvis der konstateres uregelmæssigheder, ved inddrivelse af de uretmæssigt udbetalte beløb samt i givet fald ved sanktioner, som er effektive, forholdsmæssige og har afskrækkende virkning.
2. Kommissionen eller dens repræsentanter og Revisionsretten har beføjelse til gennem bilagskontrol og kontrol på stedet at kontrollere alle tilskudsmodtagere, kontrahenter og underleverandører, som har modtaget EU-midler i henhold til Copernicus.
3. Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) kan efter bestemmelserne og procedurerne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 (14) og Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 (15) foretage undersøgelse, herunder kontrol og inspektion på stedet, for at fastslå, om der foreligger svig, korruption eller andre ulovlige aktiviteter, der påvirker Unionens finansielle interesser, i forbindelse med en aftale om tilskud, en afgørelse om tilskud eller en kontrakt om finansiering under Copernicus.
4. Samarbejdsaftaler med tredjelande og med internationale organisationer, kontrakter, aftaler om tilskud og afgørelser om tilskud som følge af gennemførelsen af Copernicus skal udtrykkeligt give Kommissionen, Revisionsretten og OLAF beføjelse til at foretage sådanne revisioner og undersøgelser i overensstemmelse med deres respektive kompetencer, uden at dette griber ind i stk. 1, 2 og 3.
Artikel 28
Ejerskab
1. Unionen er ejer af alle materielle og immaterielle aktiver, som skabes eller udvikles under Copernicus. Med henblik herpå indgås der aftaler med tredjeparter med hensyn til eksisterende ejendomsrettigheder, når det er relevant.
2. Vilkår og betingelser, der er knyttet til overdragelsen af ejendomsretten til Unionen, fastsættes i de aftaler, der er omhandlet i stk. 1.
3. Kommissionen sikrer via en hensigtsmæssig ramme optimal udnyttelse af de aktiver, der er nævnt i denne artikel; navnlig skal den forvalte de intellektuelle ejendomsrettigheder i forbindelse med Copernicus så effektivt som muligt under hensyntagen til behovet for at beskytte Unionens intellektuelle ejendomsrettigheder og give dem værdi, alle interessenters interesser og behovet for en harmonisk udvikling af markederne og af nye teknologier og kontinuitet i tjenesterne. Med henblik herpå sikrer den, at kontrakter, der indgås i forbindelse med Copernicus, omfatter mulighed for at overdrage eller licensere intellektuelle ejendomsrettigheder, der fremkommer som følge af arbejde udført under Copernicus.
Artikel 29
Bistand til Kommissionen
Kommissionen kan bistås af uafhængige eksperter på forskellige områder vedrørende omfanget af Copernicus, der kommer fra en bred kreds af interessenter, herunder repræsentanter for Copernicusbrugere og nationale enheder med ansvar for rummet, til at levere den nødvendige tekniske og videnskabelige ekspertise såvel som tværfaglige og tværsektorielle perspektiver, under hensyn til de relevante eksisterende initiativer i Unionen og på nationale og regionale planer.
Artikel 30
Udvalgsprocedure
1. Kommissionen bistås af et udvalg (Copernicusudvalget). Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.
Copernicusudvalget mødes i forskellige sammensætninger, navnlig med hensyn til sikkerhedsaspekter (»sikkerhedsorganet«).
2. Copernicusudvalget opretter »brugerforummet« som en arbejdsgruppe til at rådgive Copernicusudvalget om aspekter vedrørende brugerbehov i henhold til sin forretningsorden.
3. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011.
4. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.
5. Repræsentanter for enheder, der har fået overdraget opgaver under Copernicus, deltager, når det er hensigtsmæssigt, i arbejdet i Copernicusudvalget som observatører på vilkår, der fastsættes i udvalgets forretningsorden.
6. De aftaler, der indgås af Unionen, jf. artikel 26, kan indeholde bestemmelser om, at repræsentanter for tredjelande eller internationale organisationer, når det er hensigtsmæssigt, kan deltage i arbejdet i Copernicusudvalget på vilkår, der fastsættes i udvalgets forretningsorden.
7. Copernicusudvalget mødes med regelmæssige mellemrum, helst kvartalsvis. Kommissionen forelægger en rapport om Copernicus' forløb på hvert møde. Disse rapporter skal give et generelt overblik over Copernicus' status og udvikling, navnlig med hensyn til risikostyring, omkostninger, tidsplan, resultater, indkøb og relevant rådgivning til Kommissionen.
Artikel 31
Udøvelse af delegationen
1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.
2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 9, stk. 7, og artikel 24, stk. 1, tillægges Kommissionen for Copernicus' varighed.
3. Den i artikel 9, stk. 7, og artikel 24, stk. 1, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Tilbagekaldelsen får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af de delegerede retsakter, der allerede er i kraft.
4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.
5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 9, stk. 7, og artikel 24, stk. 1, træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Denne frist forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.
Artikel 32
Evaluering
1. Senest den 31. december 2017 udarbejder Kommissionen efter samråd med relevante interessenter en evalueringsrapport om opfyldelsen af målene for alle opgaver, der finansieres af Copernicus, med hensyn til deres resultater og virkninger, deres værdiforøgelse på europæisk plan og effektiviteten af anvendelsen af ressourcer. Evalueringen skal være rettet mod den fortsatte relevans af alle mål samt foranstaltningers bidrag til de mål, som er beskrevet i artikel 4, gennemførelsen af den organisatoriske struktur og de anvendte tjenesters omfang. Evalueringen skal omfatte en vurdering af muligheden for at involvere relevante europæiske agenturer (herunder Det Europæiske GNSS-agentur) og, hvis det er relevant, ledsages af relevante lovgivningsmæssige forslag.
Nærmere bestemt skal evalueringen vurdere virkningen af Copernicusdata- og Copernicusinformationspolitikken på interessenterne, downstreambrugerne, indflydelsen på erhvervslivet såvel som på nationale og private investeringer i jordobservationsinfrastrukturer.
2. Kommissionen foretager den i stk. 1 omhandlede evaluering i tæt samarbejde med operatørerne og Copernicus' brugere og undersøger effektiviteten af Copernicus og dets bidrag til de mål, der er nævnt i artikel 4. Kommissionen meddeler konklusionerne af disse evalueringer til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget og foreslår om nødvendigt passende foranstaltninger.
3. Kommissionen og medlemsstaterne kan om nødvendigt med bistand fra uafhængige enheder foretage en evaluering af, hvordan de pågældende projekter er blevet gennemført, og af virkningen af deres gennemførelse, således at det kan bedømmes, om de fastsatte mål, herunder vedrørende beskyttelsen af miljøet, er blevet nået.
4. Kommissionen kan anmode en medlemsstat om at fremlægge en særlig evaluering af aktionerne og de dermed forbundne projekter, der finansieres i medfør af denne forordning, eller, hvis det er relevant, om at give den de oplysninger og den bistand, der kræves for udførelsen af en evaluering af sådanne projekter.
Artikel 33
Ophævelse
1. Forordning (EU) nr. 911/2010 ophæves.
2. Enhver foranstaltning, der træffes på grundlag af forordning (EU) nr. 911/2010, forbliver gyldig.
3. Henvisninger til den ophævede forordning (EU) nr. 911/2010 gælder som henvisninger til nærværende forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilaget.
Artikel 34
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2014.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 3. april 2014.