РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1072/2012 НА КОМИСИЯТА
от 14 ноември 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Откриване на процедура
(1)
На 16 февруари 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известието за откриване на антидъмпингова процедура“), Комисията обяви откриването на антидъмпингова процедура относно вноса в Съюза на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китайската народна република („съответната държава“, „Китай“ или „КНР“).
(2)
Процедурата започна след подаването на жалба на 3 януари 2012 г. от името на производители от ЕС („жалбоподателите“), които представляват над 30 % от общото производство на Съюза на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. Жалбата съдържаше доказателства prima facie за дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от това съществена вреда, което беше счетено за достатъчно основание за откриване на процедура.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателите, другите известни производители в Съюза, известните производители износители в КНР, вносителите, търговците, ползвателите, доставчиците и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, както и представителите на КНР за откриването на процедурата. Комисията също така уведоми производителите в Руската федерация, която в известието за откриване на антидъмпингова процедура бе предложена като възможна държава аналог. На заинтересованите страни бе дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за откриване на антидъмпингова процедура. На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице конкретни причини, заради които следва да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(4)
Предвид очевидно големия брой производители износители и несвързани вносители с известието за откриване на антидъмпингова процедура производителите износители и несвързаните вносители бяха приканени да заявят своя интерес пред Комисията и да предоставят основна информация за своите дейности, свързани с разглеждания продукт, през периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. Тази информация ще позволи на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на представителна извадка в съответствие с член 17 от основния регламент, и ако това е така, да я изготви.
(5)
Предвид големия брой производители от Съюза, участващи в тази процедура, с известие за откриване на антидъмпингова процедура бе обявено, че Комисията е изготвила временна представителна извадка от производители от Съюза в съответствие с член 17 от основния регламент с цел установяване на вреда. Предварителният подбор бе направен въз основа на информацията, с която разполага Комисията на етапа на откриване на процедурата, по следните критерии: обем на продажбите на производителя, размер, географско местоположение в Съюза и продуктов сегмент. Бяха включени шестима производители от Съюза от пет държави членки, двама от които бяха малки и средни предприятия (МСП), като по този начин бяха обхванати всички основни видове продукти. Предварителната представителна извадка представляваше над 15 % от изчисленото общо производство на Съюза. Един от включените в предварителната представителна извадка производители обаче не пожела да бъде включен в нея, а няколко заинтересовани страни посочиха, че е пропусната една държава членка с голям обем продукция, която трябва да бъде включена в представителна извадка. Предвид тези факти Комисията измени своята предварителна извадка и в получената окончателна представителна извадка бяха включени седем производители от Съюза от шест държави членки, двама от които МСП, като по този начин бяха обхванати всички основни видове продукти. Тази извадка представляваше над 20 % от изчисленото общо производство на Съюза.
(6)
Около 400 производители износители или групи от производители износители от КНР, които представляват 60 % от общия износ, предоставиха поисканата информация и дадоха съгласието си да бъдат включени в представителната извадка. Въз основа на получената информация Комисията изготви временна представителна извадка, включваща петимата производители износители с най-голям обем износ за Съюза, и прикани всички производители износители, които ѝ бяха известни, да представят коментарите си във връзка с предложената представителна извадка. Двама от предварително подбраните за извадката производители износители коригираха информацията за целите на извадката, така че техният обем на износа не бе достатъчен, за да бъдат включени в представителната извадка. Впоследствие Комисията изготви окончателната представителна извадка с актуализираните пет най-големи дружества от гледна точка на обема на износа. Включените в представителната извадка дружества представляват близо 20 % от износа за Съюза на всички съдействащи производители износители.
(7)
Окончателно подбраните за включване в представителната извадка дружества или групи от дружества са:
а)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd и свързаните с него дружества,
б)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd и свързаните с него дружества,
в)
CHL International Ltd и свързаните с него дружества;
г)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited и свързаните с него дружества („Niceton“) и
д)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
Едно дружество оспори подбора на включените в представителната извадка дружества и заяви, че трябва да бъде включено в нея. Дружеството посочи, че включването му няма да доведе до прекомерно увеличаване на броя на дружествата в представителната извадка, нито ще бъде причина за забавяне на разследването, и по-специално поради факта, че то е сравнително малък износител. Освен това то отбеляза, че е чуждестранна собственост и че извадката не би била представителна без включването му в нея.
(9)
Комисията припомня, че подборът на включените в представителната извадка дружества е направен съгласно критерия най-голям обем в съответствие член 17, параграф 1 от основния регламент, като се взема предвид броят на производителите, чието разследване е възможно в рамките на наличното време. Предвид факта, че дружеството е сравнително малък износител, неговото включване не би имало никаква добавена стойност за представителността на извадката от гледна точка на обема на износа. Освен това се отбелязва, че дружеството се представи много късно - четири месеца след уведомяването на всички производители износители за окончателния подбор и след като проверките на място в помещенията на подбраните дружества бяха приключили. Поради това искането на дружеството да бъде включено в извадката бе отхвърлено.
(10)
Над шестдесет несвързани производители износители отговориха в срок на въпросите относно извадката и предложиха сътрудничество в рамите на процедурата. Пет от тези дружества бяха подбрани за изготвяне на представителната извадка. Посочените пет несързани вносители бяха подбрани въз основа на обема и стойността на вноса и на препродажбата в Съюза, тяхното географско местоположение, модел на стопанска дейност и продуктов сегмент. Включените в представителната извадка дружества съответстват на най-големия представителен обем и стойност на вноса и препродажбата в Съюза, чието разследване е възможно в рамките на наличното време. Съгласно данните, посочени на етапа на изготвяне на извадката, те представляват близо 6 % от вноса на разглеждания продукт през периода на разследване.
(11)
За да се даде възможност на производителите износители от КНР, ако желаят, да подадат заявление за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявления на китайските производители износители, които ги бяха поискали, както и на китайските органи.
(12)
Единадесет китайски производители износители или групи от производители износители поискаха ТДПИ в съответствие с член 2, параграф 7 от основния регламент или ИТ, в случай че при разследването се установи, че не отговарят на условията за ТДПИ. Три от тези дружества бяха включени в представителната извадка, а останалите осем - не. Един от невключените в представителната извадка производители износители впоследствие оттегли заявлението си за ТДПИ, но запази искането си за ИТ. Останалите двама производители износители от представителната извадка и други четири невключени в извадката дружества поискаха само ИТ.
(13)
Комисията изпрати въпросници на петимата включени в представителната извадка производители износители от КНР и на близо 300 други производители износители от КНР, които бяха изявили желание за това. Освен това бяха изпратени въпросници на седемте производители от Съюза, включени в представителната извадка, на петимата вносители, включени в представителната извадка, на четири сдружения на търговци на дребно и дистрибутори, както и на индивидуални търговци на дребно и дистрибутори, които бяха изявили желание за това. Също така бяха изпратени въпросници на производители износители от Индия, Турция, Бразилия, Тайланд и Русия - те бяха приети за държави, измежду които може да се избере подходяща държава аналог.
(14)
Бяха получчени отговори от тринадесет производители износители или групи от производители износители от КНР и от трима производители от възможни държави аналог (Бразилия, Тайланд и Русия). Освен това бяха получени попълнени въпросници от седемте производители от Съюза, включени в представителната извадка, и петимата вносители, включени в представителната извадка. Бяха получени и попълнени въпросници от един търговец на дребно, един дистрибутор и две сдружения на търговци на дребно и дистрибутори.
(15)
Освен това комисията получи информация и от над 20 вносители, несвързани с производители износители, няколко търговци на дребно, един доставчик на програми за маркетинг и от Китайската търговска камара на леката промишленост и занаятчиите („CCCLA“).
(16)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в помещенията на следните дружества:
а) Производители от Съюза
(17)
Извършени бяха проверки на място при седем подбрани в извадката производители от Съюза.
(18)
Подбраните в представителната извадка производители от Съюза, както и други съдействащи производители от Съюза поискаха, въз основа на разпоредбите в член 19 от основния регламент, самоличността им да бъде запазена в тайна. Според тях разкриването на самоличността им би могло да доведе до риск от значителни нежелателни последици.
(19)
Някои производители жалбоподатели от Съюза снабдяват клиенти в Съюза, които получават своите продукти и от Китай, като по този начин се ползват пряко от този внос. Поради това жалбоподателите се счетоха в деликатна позиция, тъй като някои от техните клиенти могат да не бъдат удовлетворени от подаването или подкрепата за жалба срещу предполагаем вредоносен дъмпинг. Поради тези причини те счетоха, че съществува риск от предизвикване на ответни мерки от страна на техните клиенти. Освен това, някои производители жалбоподатели от Съюза също изнасят за Китай. Тези дружества счетоха, че подаването или подкрепата за жалба срещу предполагаем вредоносен дъмпинг може да представлява заплаха за дейността им в Китай. Искането беше удовлетворено, тъй като беше достатъчно обосновано.
(20)
Представителите на някои производители износители, CCCLA, както и някои несвързани вносители, заявиха, че не са могли правилно да упражнят правото си на защита, защото самоличността на жалбоподателите не е била разкрита. Те заявиха, че при тези обстоятелства страните са били възпрепятствани да коментират дали предприятията имат процесуална легитимация, дали е налице съществена вреда, дали могат да бъдат изключени от промишлеността на Съюза в съответствие с член 4, параграф 1, буква а) от основния регламент и/или дали извадката е представителна. Въпреки това трябва да се отбележи, че Комисията гарантира, че тези въпроси могат да бъдат проверени и разгледани в наличните досиета за справка от заинтересованите страни, като например кореспонденция до заинтересованите страни, чрез бележки относно процесуалната легитимация и подбора на извадка, и чрез изискване на надлежно документирани изявления, предоставени от другите страни. Поради това искането беше отхвърлено.
б) Производители износители в КНР
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd и Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd („Hunan Hualian“)
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd и Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd („Guangxi Sanhua“)
-
CHL International Ltd и CHL Porcelain Industries Ltd („CHL“)
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited и свързан търговец със седалище в Хонконг, Niceton International Limited („Niceton“)
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd и Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd („Grand Collection“)
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited
в) Вносители от Съюза
-
Symbol srl, Treviso, Италия
-
Metro AG, Dusseldorf, Германия
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Германия
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Австрия
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Швейцария
г) Производител износител в държавата аналог
(21)
Съдействащият бразилски производител е поискал самоличността му да остане поверителна, тъй като нейното разкриване може да доведе до значителни нежелани последици върху дейността му. Искането бе счетено за основателно и поради това прието.
3. Разследван период
(22)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2011 г. до 31 декември 2011 г. (наричан по-долу „разследван период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, бяха подложени на разглеждане за периода от 1 януари 2008 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
(23)
Жалбоподателите поискаха за оценка на вредата да бъде удължен с една година и да започне през 2007 г., а CCCLA поиска да бъде съкратен с една година и да започне едва през 2009 г. Първото искане не беше удовлетворено, като се има предвид, че нищо в наличната информация не потвърждава, че разглежданият период от пет години ще отрази по-добре тенденциите, както предполагат жалбоподателите. По отношение на второто искане CCCLA се позова като цяло на съдебната практика на СТО, според която членовете на СТО не могат да избират базова линия, която води единствено до съпоставка на крайните стойности, а ако промяната на базисната година лесно може да опровергае констатацията на вреда, членът на СТО трудно може да установи наличието на съществена вреда. Разследването обаче показа, че съкращаването на разглеждания период в този случай би довело до прекалено кратък период за анализ, който освен това, с оглед на въздействието на икономическата криза върху някои показатели, може да предложи нереалистична картина на вредоносните тенденции. Следователно и двете искания бяха временно отхвърлени.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт са керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, понастоящем класирани в кодове по КН 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ех69120090 и с произход Китайската народна република (наричан по-долу „разглеждан продукт“). Той може да бъде от порцелан или костен порцелан, от обикновена глина, каменина, фаянс или фина керамика или други материали. Основните суровини включват минерали, като например каолин, фелдшпат и кварц, като съставът на използваните суровини определя вида на окончателния произведен керамичен продукт.
(25)
Керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня се продават под най-различни форми, които се развиват с течение на времето. Те се използват на редица места, например домакинства, хотели, ресторанти или здравни заведения.
1.1. Искания за изключване
(26)
По време на разследването бяха представени и анализирани няколко искания за изключване на специфични продукти от обхвата на продукта. Анализът на тези искания е обобщен по-долу.
1.1.1. (Фин) костен порцелан
(27)
В изложението си CCCLA поиска (финият) костен порцелан да бъде изключен от обхвата на продукта, предмет на разследването. Според твърденията, (финият) костен порцелан е коренно различен от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във физическите характеристики, производствените процеси, крайната употреба и възприемането от потребителя. Изработен от костен прах от бик, той се отличава с висока белота и просветност. С много висока механична якост и устойчивост срещу отчупване, той се произвежда с много по-малко сечение и чрез по-сложно и скъпо производство, което обикновено не се използва от производители от Съюза. Също така, само няколко производители от Съюза произвеждат (фин) костен порцелан.
(28)
По отношение на тези искания разследването разкри, че, първо, не съществува общоприето определение за костен порцелан. (Финият) костен порцелан е само една форма на порцелан от мека паста, като голяма част от суровините са същите като при другите керамични изделия. В представените докуметни CCCLA си противоречи относно комбинацията и частите на различните съставки. Второ, разследването не потвърди, че за (финия) костен порцелан се изисква много по-сложен производствен процес. Трето, употребата на (фин) костен порцелан като съдове и прибори за сервиране е еднаква навсякъде, било то в Китай или в Съюза. Също така, твърдостта и якостта не са специфични само за (финия) костен порцелан. Например керамичните съдове и прибори за сервиране за ресторанти или кетъринга са също особено твърди и здрави. И последно, но не и по важност, (финият) костен порцелан се произвежда от редица производители от Съюза и е в конкуренция с вноса на (фин) костен порцелан с произход от Китай. Следователно исканията за изключване на (финия) костен порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.2. Керамични (кухненски) ножове
(29)
Двама производители износители, CCCLA и различни вносители отправиха искане за изключване на керамичните (кухненски) ножове от обхвата на продукта. Това искане се основава на твърдението, че с оглед на специфичните си характеристики тези ножове и другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня не биха могли да се разглеждат като представляващи един продукт. Острието на керамичните (кухненски) ножове обикновено е изработено от керамичен материал от циркониев оксид, който не се използва при „стандартните“ прибори и съдове за сервиране като чаши и чинии. Степента на взаимозаменяемост с главните категории на продукта, предмет на разследването, е ограничена.
(30)
Разследването показа, че керамичните (кухненски) ножове притежават едни и същи физически характеристики (форма и твърдост), промишлен дизайн и крайна употреба (рязане) като металните (кухненски) ножове. Следователно, те са различни от другите продукти, обхванати от процедурата, тъй като последните са предимно изделия за съхранение на храна поради специфичния им вид и физически характеристики.
(31)
Освен това, беше заявено, че технологията за производство на керамични (кухненски) ножове не съществува в Съюза, следователно продължаването на разследването по отношение на керамичните (кухненски) ножове би нарушило законодателството на Съюза и на СТО. Жалбоподателите потвърдиха, че доколкото им е известно, че няма такова производство в Съюза.
(32)
Също така беше добавено, че керамичните (кухненски) ножове се продават само на определени за целта места, а и каналите за разпространение (дистрибутори на кухненски пособия) и представителното сдружение (сдружение на производителите на прибори) също се различават. Разследването обаче не потвърди дали тези разлики са равносилни на различно възприемане от страна на потребителите в сравнение с други видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня.
(33)
Твърдеше се освен това, че мерките за керамичните ножове няма да възстановят справедливите пазарни условия за съдовете и приборите за сервиране, а по-скоро ще навредят на крайните потребители (на керамични (кухненски) ножове). Някои страни заявиха, че тъй като керамичните (кухненски) ножове не се произвеждат в Съюза, не е възможно да съществува съществена вреда на промишлеността на Съюза в това отношение. Комисията подчини анализа на тези твърдения на отговора на въпроса дали керамичните (кухненски) ножове и другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня се считат за представляващи един продукт.
(34)
Въз основа на мотивите в съображение (30) по-горе, разследването достигна до временното заключение, че керамичните (кухненски) ножове са коренно различни от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня поради разликите във физическите характеристики, производствения процес и крайно предназначение. Следователно искането те да бъдат изключени от обхвата на продукта, предмет на настоящото разследване, е временно прието.
1.1.3. Изделия, които изглеждат китайски/ориенталски
(35)
Двама вносители заявиха, че съдовете и приборите за сервиране или за кухня, които изглеждат китайски/ориенталски, следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Като основна причина беше изтъкнато, че този вид изделия не се произвеждат в Съюза, че в Съюза търсенето на тези стоки винаги е било задоволявано с внос и че вносът на този вид няма да има отрицателно въздействие върху пазарния дял на промишлеността на Съюза.
(36)
Разследването установи, че не съществува общоприето и обективно определение на тази категория, нито специфични характеристики, които я определят. Освен това производителите от Съюза също могат да произвеждат този стил. Освен това съдовете и приборите за сервиране или за кухня, които изглеждат китайски/ориенталски, нямат уникална или различна крайна употреба. И последно, но не и по важност, разследването посочи, че в много азиатски ресторанти се употребяват съдове и прибори за сервиране в западен стил и че въпросните продукти лесно могат да бъдат заменени. Затова исканията за изключване на изделията, които изглеждат китайски/ориенталски, от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.4. Траен порцелан
(37)
От една страна, предявено беше искане трайният порцелан да бъде изключен от обхвата на продукта поради нетипичните му физически характеристики и производствен процес. За по-голяма издръжливост и якост суровините за трайния порцелан включват 6-10 % алуминиев оксид на прах, а процесът на подготовка на суровините (каолин) е уникален. Изделията от траен порцелан изискват обучени работници и имат по-високо качество и цена в сравнение с традиционните съдове и прибори за сервиране. Освен това не се произвежда в Съюза.
(38)
От друга страна, един вносител представи данни, че съдовете и приборите за сервиране от траен порцелан, които обикновено се използват в хотелите, представляват значителен дял от общото производство на керамика в Китай, така че пренебрегването им би довело до подвеждащи резултати от разследването.
(39)
Разследването установи, че не съществува общоприето и обективно определение за траен порцелан, нито той има неоспорими характеристики, които го определят. Освен това производителите от Съюза също могат да произвеждат този вид съдове и прибори за хранене, което поставя произведените в Съюза и китайските продукти в пряка конкуренция. В допълнение, трайният порцелан няма уникална или различна крайна употреба. Затова исканията за изключване на трайния порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.5. Ръчно изработен порцелан
(40)
Едно шведско сдружение, представляващо съответните шведски вносители, представи доводи за изключване на ръчно изработения порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването. Позова се на дългата история на тези занаяти в Китай, достъпността и различното възприемане от потребителите на китайските ръчно изработени изделия в сравнение с произведени в Съюза изделия, които не са изработени ръчно.
(41)
Разследването обаче показа, че, от една страна, не съществува общоприето/обективно определение на тази категория и че, от друга страна, няколко производители от Съюза всъщност произвеждат ръчно изработен порцелан. Разследването не показа коренно различни физически характеристики от другите видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, нито различно възприемане от страна на потребителите в сравнение с ръчно изработения порцелан, произведен в Съюза. Затова искането за изключване на ръчно изработения порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, е временно отхвърлено.
1.1.6. Ръчно рисувани съдове и прибори за сервиране
(42)
Различни вносители изпратиха доводи за изключване на ръчно рисуваните съдове и прибори за сервиране от обхвата на продукта, предмет на разследването. Представените аргументи се отнасят до факта, че ръчно рисуваните съдове и прибори за сервиране са насочени към определен вид потребители, че могат да се използват за различни цели от традиционните съдове и прибори за сервиране (напр. за украса), че не се произвеждат в търговски количества в Съюза, че не са нито преки конкуренти, нито са взаимозаменяеми с други съдове и прибори за сервиране/кухня, че се възприемат различно от потребителите, че са луксозни и по-чупливи, както и специфичния за тях производствен процес - по-трудоемък и с участието на висококвалифицирани работници.
(43)
Разследването показа, че продуктът е абсолютно идентичен със съдовете и прибори за сервиране, които не са рисувани ръчно, докато не се осъществи ръчното рисуване. Също така уточни, че фактът, че производственият процес включва повече ръчна обработка, не отличава продукта. Всъщност за повечето крайни потребители е трудно или невъзможно да разграничат ръчно рисувания порцелан от порцелан, който не е рисуван ръчно. Разследването показа освен това, че ръчно рисуваните съдове и прибори за сервиране обикновено имат една и съща крайна употреба като другите видове керамични съдове и прибори за сервиране и че не са непременно по-крехки. Също така беше установено, че няколко производители от Съюза всъщност произвеждат ръчно рисуван порцелан и че произведените в Съюза и внесените продукти са в пряка конкуренция. Затова исканията за изключване на ръчно рисувания порцелан от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.7. Подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране
(44)
Един вносител изпрати доводи за изключване на подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране от обхвата на продукта, предмет на разследването. Представените аргументи се отнасят до факта, че за подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране е необходим различен производствен процес, имат различна употреба (употреба за храни и напитки, а, както се твърди, рисуваните върху глазурата продукти по принцип нямат такава употреба) и различни качествени и физически характеристики, а именно безопасни за употреба за храни и 100 % устойчиви на съдомиялна машина и микровълнова печка. Страната също така заяви, че нито един производител от Съюза не може и не желае да произвежда търговски обеми от подглазурно фигурално рисувани съдове и прибори за сервиране и няма риск от заобикаляне на мерките, ако подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране бъдат изключени от обхвата на продукта, предмет на разследването. Също така се твърди, че потребителите ги възприемат по различен начин, като се има предвид, че вместо като част от марка, по-скоро ги разглеждат като предмети със стил/за колекционери или и не се продават като сервиз.
(45)
Разследването обаче показа, че, от една страна, не съществува общоприето/обективно определение на тази категория и че, от друга страна, няколко производители от Съюза всъщност могат да ги произвеждат. Освен това беше отбелязано, че произведените в Съюза и внесените продукти са в пряка конкуренция. Разследването разкри, че продуктът е физически абсолютно еднакъв със съдовете и приборите за сервиране, които не са рисувани ръчно, и че средният потребител не различава подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране от други видове декорирани съдове и прибори за сервиране. В него също така се уточни, че фактът, че производственият процес включва по-квалифицирана работна ръка, не прави продукта различен и че подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране като цяло имат същата крайна употреба, както другите видове керамични съдове и прибори за сервиране. Затова исканията за изключване на подглазурно фигурално рисуваните съдове и прибори за сервиране от обхвата на продукта, предмет на разследването, са временно отхвърлени.
1.1.8. Произведени извън ЕС съдове и прибори за сервиране
(46)
Някои вносители отправят искане разследването да бъде ограничено до пазари, които понастоящем се обслужват от подали жалби производители от Съюза. В противен случай митата биха навредили на някои „специализирани“ вносители, без те да са в състояние да се снабдяват от производители от Съюза. Заявено бе също така, че производителите от Съюза със собствени марки не произвеждат за други дружества и че производителите от Съюза не обслужват малки поръчки, нито работят с отливки, което е необходимо за някои форми. Също така производителите от Съюза не са гъвкави и не предлагат подаръчни комплекти.
(47)
Това искане бе временно отхвърлено, тъй като е твърде широко и неопределено и не съществува обективно основание за такова изключване. Освен това производителите от Съюза разполагат с широка гама от продукти и редовно предлагат нови продукти, като по този начин колекциите и продуктите непрекъснато варират. Видовете продукти и качества, произвеждани от промишлеността на Съюза, редовно се установяват сред износителите. В допълнение, разследването показа, че съществуват производители от Съюза, които произвеждат изделия под марки на други договарящи се страни. Освен това беше установено, че произведените в Съюза и внесените китайски продукти са в пряка конкуренция, могат лесно да бъдат взаимозаменени и имат една и съща крайна употреба, сходни производствени процеси и възприемане от потребителя. Въпросът за гъвкавостта се разглежда в раздела, посветен на интереса на Съюза.
1.1.9. От каменина
(48)
Един вносител с производство в Китай подаде искане, че вносът на каменинови продукти, състоящи се главно на съдове и прибори за кухня, следва да бъде изключен от обхвата на продукта. Според тази страна в Съюза има само незначително производство на каменинови продукти и голяма вероятност жалбоподателите да са включили каменинови продукти, за да предотвратят заобикаляне на мерките. Вносителят твърди също, че цените на внесените продукти са били много по-високи от тези на другите производители в Съюза и че този внос не е причинил намаляване на цената или вреда.
(49)
При все това, разследването показа, че производството на Съюза е значително. Освен това беше установено, че произведените в Съюза и внесените китайски каменинови продукти са в пряка конкуренция, могат лесно да бъдат взаимозаменени и имат една и съща крайна употреба, сходни производствени процеси, възприемане от потребителя и физически характеристики. Твърденията относно цената се разглеждат в съображение (240). Затова искането за изключване на камениновите продукти от обхвата на продукта, предмет на разследването, е временно отхвърлено.
(50)
Като втора въможност страната заяви, че емайлирани или покрити с глазура каменинови продукти или каменинови продукти с цвят, различен от белия, и/или с преливащи се нюанси и/или емайлирани продукти следва да бъдат изключени от обхвата на разследването. Не се стигна обаче до заключение по тази точка на този етап на процедурата.
1.1.10. Други искания
(51)
Един вносител твърдеше, че обхватът на разследването по отношение на продукта е твърде широк, за да позволи разумно сравнение между продуктовите видове. Вносител с интерес в производството в Китай изрази подобно становище. В тази връзка някои страни също така споменаха наличие на чисто декоративни предмети.
(52)
Във връзка с това следва да се отбележи, че съответните критерии, които се прилагат, за да се определи дали продуктът, предмет на разследване, може да се счита за един продукт, т.е. неговите основни физически и технически характеристики, са подробно изложени по-долу. Така чисто декоративните предмети не са обхванати. Освен това, въпреки че различните видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня могат наистина да имат определени различни специфични характеристики, разследването показа, че с изключение на керамичните ножове, техните основни характеристики остават едни и същи. Освен това фактът, че разглежданият продукт може да се произведе с някои промени в производствения процес сам по себе си не е критерий, който може да доведе до установяване на два или повече различни продукта. Най-накрая, разследването също така показа, че различните видове на разглеждания продукт обикновено се продават посредством едни и същи търговски канали. Докато някои специализирани магазини се съсредоточават върху някои специфични видове, голяма част от дистрибуторите (търговци на дребно, универсални магазини, супермаркети) продават различни видове керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, за да предложат на своите клиенти широка гама продукти. Следователно твърденията, че обхватът на разследването по отношение на продукта е твърде широк, са временно отхвърлени.
(53)
Една от страните заяви, че някои керамични мелници за подправки следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Разследването обаче не можа да се стигне до заключение по отношение на техните особености, поради което искането беше временно отхвърлено.
1.2. Заключение относно разглеждания продукт
(54)
Разследването показа, че всички видове керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня въпреки различията по отношение на качествата и стила имат еднакви основни физически и технически характеристики, т.е. керамични съдове и прибори, чиято основна цел е да влизат в контакт с храна, употребяват се главно за едни и същи цели, и могат да се разглеждат като различни видове на един и същ продукт.
(55)
В допълнение към факта, че те имат едни и същи основни физически и технически характеристики, всички тези различни стилове и видове са в пряка конкуренция и до голяма степен взаимозаменяеми. Това е ясно илюстрирано от факта, че няма ясна разграничителна линия между тях, т.е. налице е голямо припокриване и конкуренция между различните продуктови видове и обикновените купувачи често не разграничават например порцелана от непорцелановите стоки.
(56)
Въпреки това, както е обяснено в съображения по-горе, също така беше счетено за уместно да се прецизира определението на обхвата на продукта, въз основа на което започна настоящото разследване, като се изключат керамичните ножове. Следователно разглежданият продукт временно се определя като керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, с произход Китайската народна република, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ех69120090.
(57)
В заключение, за целите на тази процедура и в съответствие с последователната практика на Съюза, се счита, че всички продуктови видове, описани по-горе, с изключение на керамичните ножове, трябва да бъдат разглеждани като представляващи един продукт.
2. Сходен продукт
(58)
При разследването се установи, че керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня, произвеждани и продавани в Съюза от промишлеността на Съюза, керамични съдове и прибори за сервиране, произвеждани и продавани на вътрешния пазар на КНР, и керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня, внасяни в Съюза от КНР, както и керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня, които се произвеждат и продават в Бразилия, която служи за държава аналог, имат еднакви основни физични и химични характеристики и еднакви основни крайни употреби.
2.1. Твърдения
(59)
По време на разследването някои заинтересовани страни изложиха доводи, че керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани от промишлеността на Съюза и продавани на пазара на Съюза, не са сходни с разглеждания продукт. Те заявиха, че това се доказва по-специално от разликите между продуктите по отношение на свойствата, качеството, възприемането от потребителите, каналите за продажби и сегментирането. Заявено бе освен това, че потребителите в Съюза обикновено възприемат разглеждания продукт като евтин продукт и че тези продукти не се възползват от каквато и да е премия за марка.
(60)
Разследването разкри противоречиви изявления от вносителите по този въпрос. Докато някои твърдяха, че разглежданият продукт обикновено е с по-ниско качество и остава в различна ценова категория в сравнение с произведени в Съюза продукти, други заявиха, че марковите керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани в съответната държава, се внасят на по-високи цени от Китай.
(61)
От една страна, един невключен в извадката вносител твърди, че германските производители поставят особено ударение върху качествения профил „произведено в Германия“. Страната заяви, че качеството на плоски съдове за сервиране, доставяни от някои германски марки, е значително по-високо поради метода на производство, докато други вносители заявяват, че те се снабдяват от Китай поради високото качество, възможностите за отливки и квалифицираните работници. Разследването потвърди, че в Съюза се произвеждат съдове и прибори за сервиране или за кухня както с ниско, така и с високо качество и се продават посредством същите канали за разпространение както разглеждания продукт, т.е. чрез несвързани търговци на дребно, неспециализирани супермаркети, универсални магазини и т.н. Ето защо те се конкурират на един и същ пазар.
(62)
Освен това керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня не посочват непременно държавата на произход. Затова често е много трудно за потребителя да разграничи съдовете и приборите за сервиране или за кухня, произведени в съответната държава, от произведените в Съюза продукти.
2.2. Заключение
(63)
По тези причини може да се заключи, че въпреки наличието на малки разлики, керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани в и изнасяни от съответната държава, керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани и продавани на бразилския пазар, и керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня, произвеждани и продавани в Съюза, имат едни и същи основни физични свойства и крайна употреба и следователно се считат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“)
(64)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания относно внос с произход от КНР нормалната стойност се определя в съответствие с параграфи 1-6 от същия член за онези производители, за които се установи, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени обобщено по-долу:
-
стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
-
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
-
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
-
законодателството относно несъстоятелност и собственост гарантира стабилност и правна сигурност; както и
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс.
(65)
Както е посочено в съображение (12) по-горе, единадесет производители износители или групи от производители износители от КНР поискаха третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), и попълниха формуляра за заявление за ТДПИ в рамките на дадения срок. Един производител износител обаче впоследствие оттегли искането си за получаване на статут на ТДПИ.
(66)
В своето Решение по дело C-249/10 P - Brosmann и други срещу Съвета Съдът на Европейския съюз постанови, че техниките за изготвяне на представителна извадка, предвидена в член 17 от основния регламент, не могат да се прилагат при произнасянето по исканията за индивидуално третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, направени съгласно член 2, параграф 7, буква в) от посочения регламент. В своето решение Съдът установи, че съгласно член 2, параграф 7, буква в) оказващите съдействие производители, които не са включени в извадката, имат право искането им за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика, да бъде разгледано, независимо дали е било необходимо или не да се изчисли индивидуален дъмпингов марж за дружествата извън извадката (3). С оглед на посоченото решение беше взето решение да бъдат разгледани не само исканията за ТДПИ от тримата производители износители или групи производители износители, които са включени в извадката, но и от седемте производители износители, които не са включени в извадката. Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявлението за ТДПИ, на място при въпросните дружества.
(67)
Последователна практика на Съюза е да проверява дали група от свързани дружества отговаря като цяло на условията за ТДПИ. Поради това в случаите, когато дъщерно дружество или някакво друго дружество в КНР, свързано със заявителя, участва, пряко или косвено, в производството или продажбата на разглеждания продукт, проучването за ТДПИ се извършва по отношение на всяко отделно дружество, както и на групата от дружества като цяло.
(68)
Поради това бяха проверени исканията за ТДПИ на десет производители износители, състоящи се от шестнадесет юридически лица.
(69)
Установено беше, че нито един от десетте съдействащи производители износители или групи от производители износители в КНР не отговаря на критериите за получаване на статут за ТДПИ. При разследването за ТДПИ беше разкрито, по-специално, че нито един от производителите износители, индивидуално или в група, няма ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти. Разследването също така установи, че седем дружества или групи от дружества, не са представили убедителни аргументи пред Комисията, че не съществуват значителни нарушения, пренесени от предходната система на непазарна икономика. Освен това три от десетте дружества не бяха в състояние да докажат, че стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности.
(70)
Освен това по време на проверката на място беше установено, че едно горепосочените дружества е предоставило подвеждаща и недостатъчна информация в своя формуляр за заявление за ТПДИ, по-конкретно по отношение на свързано дружество. Като цяло съдействието им беше много слабо и по тази причина дружеството беше информирано, че може да бъде приложен член 18, параграф 1 от основния регламент и беше приканено да представи своите коментари. Получените коментари потвърдиха неоказването на съдействие, особено по отношение на свързаното дружество. Затова беше решено, че временно това дружество не може да се счита за съдействащ производител износител и предварителните или окончателните констатации ще бъдат направени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент.
(71)
Комисията оповести официално резултатите от констатациите относно предоставянето на статут на ТДПИ пред съответните дружества в КНР, органите на КНР и жалбоподателя. Беше им предоставена възможност да изложат в писмен вид становищата си и да поискат изслушване, ако са налице конкретни основания да бъдат изслушани.
(72)
Няколко дружества твърдяха, че Комисията не е отговорила на исканията им за ТДПИ в срок от три месеца, както се изисква в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент. Следователно разследването е опорочено от процедурна грешка и Комисията следва, в съответствие с решението по делото Brosmann (4) да прекрати разследването.
(73)
Комисията признава, че поради големия брой разгледани и проверени на място в Китай искания за ТДПИ в този конкретен случай, не е било възможно да се вземе решение по исканията за ТДПИ в рамките на определения срок. Припомня обаче, че Общият съд наскоро постанови, че определянето на ТДПИ, извършено извън тримесечния срок, посочен в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент, само по себе си не е достатъчно, за да доведе до отмяна на регламент за налагане на антидъмпингови мерки (5). Поради това искането се отхвърля.
(74)
Освен това шест дружества оспорват оценката на Комисията, че не разполагат с ясен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти. Комисията разгледа внимателно тези искания и установи, че предоставените обяснения не опровергават цялостните заключения, направени след проверките на място. По-специално, в някои случаи новата предоставена информация е в противоречие с информацията, която е била предоставена по-рано, докато в други случаи дружествата представиха нови доказателства, които не са били предоставени или на разположение по време на проверките на място.
(75)
Пет дружества също така оспорват констатациите на Комисията, че не са успели да докажат, че от предходната система на непазарна икономика не са били пренесени значителни нарушения. Получените коментари обаче не са от такъв характер, че да променят констатациите на Комисията след проверките на място. По-специално, дружествата не представиха доказателства, които да доведат до промени в първоначалните констатации на Комисията, че нарушения по отношение на напр. активи и права за ползване на земя са пренесени от предишната система на непазарна икономика.
(76)
Последно, две дружества оспорват констатациите, че не са били в състояние да докажат, че стопанските решения се вземат в отговор на сигнали от пазара без намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности. По-специално, коментарите, изпратени от едно дружество, не опровергават констатациите на Комисията, че държавата се намесва в неговата политика за наемане на персонал, докато другото дружество предостави нова и противоречива информация по отношение на покупките на суровини.
(77)
От предходното следва, че нито един от приведените доводи не е от естество да промени констатациите във връзка с определянето на ТДПИ.
(78)
На основание изложените по-горе съображения нито един от десетте съдействащи производители или групи от производители износители в КНР, поискали ТДПИ, не можа да докаже, че отговаря на критериите, установени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
2. Индивидуално третиране („ИТ“)
(79)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо за цялата държава мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на критериите, установени в член 9, параграф 5 от основния регламент. Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
-
в случай на предприятия, контролирани изцяло или частично от чуждестранни лица, или на съвместни предприятия, износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
-
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
-
мнозинството от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
-
обменът на валута се извършва по пазарния курс; както и
-
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(80)
Трима производители износители, които бяха включени в извадката и седем производители износители, които не бяха включени в извадката, но бяха поискали ТДПИ, също поискаха и ИТ, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ. Освен това двама производители износители, които бяха включени в извадката, и четирима производители износители, които не бяха включени в извадката, поискаха само ИТ. В съответствие с член 17, параграф 1 от основния регламент бяха разследвани само исканията за ИТ на дружествата, включени в извадката.
(81)
Предвид факта, че всички заявления за ТДПИ бяха временно отхвърлени и въз основа на наличната информация, временно беше установено, че всички включени в представителната извадка дружества, които са поискали ИТ отговарят на критериите да им бъде предоставено ИТ.
3. Индивидуално разследване („ИР“)
(82)
Искания за индивидуално разследване съгласно член 17, параграф 3 от основния регламент бяха подадени от седем съдействащи производители износители или групи от производители износители, които не бяха подбрани за извадката.
(83)
На този етап от процедурата Комисията не е взела решения по отношение на исканията за индивидуално разглеждане, които ще бъдат взети своевременно.
4. Нормална стойност
4.1. Избор на държава аналог
(84)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, на които не е предоставено ТДПИ, трябва да бъде установена на базата на цените на вътрешния пазар или на конструираната нормална стойност в държава аналог.
(85)
В известието за откриване Комисията посочи намерението си да използва Руската федерация като подходяща държава аналог за целите на установяването на нормална стойност, а заинтересованите страни бяха приканени да изложат своите коментари по този въпрос.
(86)
Комисията получи множество изявления, в които се посочва, че Русия не е подходяща държава аналог. По-специално, получената информация показа, че Русия е пазар на висококачествен порцелан, специализиран в декоративния порцелан със скъпи материали, докато вътрешното производство на разглеждания продукт е относително малко в сравнение с вътрешното потребление. В допълнение, руският пазар е защитен с нетарифни бариери, например системите за сертифициране ГОСТ. Поради това бе прието, че Русия не е подходяща държава аналог.
(87)
Съответно Комисията проучи дали други държави могат да бъдат обоснован избор за държава аналог и бяха изпратени писма до известни производители в няколко държави, включително Тайланд, Индия, Малайзия, Турция, Бразилия, Украйна, Индонезия, Египет, Колумбия, Южна Корея, Бангладеш и Аржентина, след което производителите от Индия, Турция, Бразилия и Русия потвърдиха желанието си да сътрудничат на Комисията. Въпреки това, само трима производители съответно от Бразилия, Тайланд и Русия представиха отговори на въпросника. Разследването показа, че Бразилия разполага с конкурентоспособен вътрешен пазар за керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с многобройни производители, и относително ниско мито. Освен това данните, представени от съдействащия бразилски производител, бяха подложени на анализ и за тях беше установено, че представляват надеждна информация, на която може да се основава нормалната стойност.
(88)
С оглед на изложеното по-горе и като се отчита цялата налична информация на този етап от производството, Бразилия е временно определена като подходящ и разумен избор за държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
4.2. Определяне на нормалната стойност
(89)
С оглед на факта, че всички искания за ТДПИ бяха отхвърлени, нормалната стойност за всички китайски производители износители беше установена на базата на информация, получена от производителя от държавата аналог, в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
(90)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо провери дали продажбите на сходния продукт на независими клиенти в Бразилия са били представителни. Продажбите на съдействащия бразилски производител на сходния продукт бяха счетени за продажби на представителни количества на бразилския вътрешен пазар по отношение на разглеждания продукт, който се изнася за Съюза от производителите износители, включени в извадката.
(91)
След това Комисията провери дали тези продажби могат да се считат за извършени при обичайни търговски условия в съответствие с член 2, параграф 4 от основния регламент. Това беше направено чрез определяне на дела на продажбите с печалба на независими клиенти. Беше сметнато, че продажбите са с печалба, когато цената на единица продукция е равна на производствените разходи или е по-висока от тях. Бяха установени съответно производствените разходи на бразилския производител през РП.
(92)
За онези видове от продукта, при които повече от 80 % от обема на продажбите на вътрешния пазар от въпросния вид продукт са били на стойност, по-висока от тяхната себестойност, а среднопретеглената продажна цена на същия вид е била равна или по-висока от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност за всеки вид от продукта бе изчислена като среднопретеглената стойност на действителните местни цени при всички продажби от въпросния вид независимо дали въпросните продажби са били с печалба, или не.
(93)
Когато обемът на продажбите с печалба на даден вид от продукта е представлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на посочения вид или когато среднопретеглената цена на посочения вид е била по-ниска от производствените разходи за единица продукция, нормалната стойност беше определена на базата на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на посочения вид по време на РП.
(94)
По отношение на нерентабилните видове на продукта нормалната стойност беше конструирана, като бяха използвани производствените разходи на бразилския производител плюс разходите за продажби, общите и административните разходи и на печалбата за рентабилните видове на продукта на бразилския производител.
5. Експортни цени за производителите износители, на които е предоставено ИТ
(95)
Тъй като всички съдействащи производители износители, на които е предоставено ИТ, са реализирали експортни продажби към Съюза директно на независими клиенти в Съюза, в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент експортните цени се основават на действително платените или подлежащите на плащане цени за разглеждания продукт.
6. Сравнение
(96)
Нормалната стойност и експортната цена бяха сравнени на базата на цена франко завода. Дъмпинговите маржове бяха определени чрез сравнение на отделните цени франко завода на включените в представителната извадка износители с продажните цени на вътрешния пазар на производителя аналог или с конструираната нормална стойност, в зависимост от случая.
(97)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, надлежно бяха отчетени под формата на корекции разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент. При необходимост бяха направени корекции по отношение на нивото на търговия, разликите във физическите характеристики и на други фактори, оказващи влияние върху сравнимостта на цените, а именно „запазената марка“.
(98)
Първо, разгледано беше дали е оправдана корекция на разликите в нивата на търговия съгласно член 2, параграф 10, буква г) от основния регламент. В това отношение беше установено, че китайският износ се извършва основно на едро, а продажбите в държавата аналог се правят и на ниво продажби на дребно. Освен това разследването установи, че и на двата пазара различните дистрибуторски вериги въздействат върху нивото на цените, като по този начин нарушават справедливата сравнимост на цените между експортната цена и нормалната стойност. Освен това, разследването също така показа, че мнозинството от китайските експортни продажби е в големи количества, докато по-голямата част от вътрешните продажби в държавата аналог са направени в по-малки количества, което води до ценови разлики на едно и също ниво на търговията върху двата съответни пазара. Вследствие на това, за да се направи обективно сравнение между експортната цена и нормалната стойност, нормалната стойност бе определена въз основа на ценови разлики в рамките на същото равнище на търговия в държавата аналог, и на разликите в цените, установени по отношение на количествата, продадени на всяко ниво на търговия.
(99)
Второ, проучено беше дали корекция по член 2, параграф 10, буква а) за разликите във физическите характеристики е основателна. В това отношение разследването установи, че китайските производители износители класифицират продуктите си според качеството в до пет различни степени, вариращи от А до Д със значителни ценови разлики. По-голямата част от износ за Съюза се състои обаче от степен на качеството А, Б или В или комбинация от тях. Тази класификация обаче не е универсална или на базата на общи стандарти, обхващащи целия сектор, а по-скоро се отнася до конкретни дружества и дава възможност за ценови различия. От друга страна, производителят от държава аналог продава само равно на степен А качество на вътрешния бразилски пазар и бе счетено, че сравнимостта на цените е засегната. Следователно експортната цена беше коригирана нагоре до китайската степен А, за да бъде сравнима с продукта, продаван от избрания за аналог производител на бразилския пазар.
(100)
Трето, разследването установи, че бразилският производител продава само маркови продукти на бразилския пазар, докато китайските производители износители не продават маркови продукти, а по-скоро така наречените продукти с „търговска марка на разпространителя“ или общи съдове и прибори за сервиране и за кухня. Марковите продукти обикновено се възприемат от потребителите като продукти, обозначаващи определен престиж, гарантирано качество и дизайн, за които затова се изискват по-високи пазарни цени, а общите (търговска марка на разпространителя) продукти, при едни и същи физически и технически характеристики, обикновено се продават на значително по-ниски цени. Въпреки че допълнителната стойност на марков продукт по принцип не може да бъде точно количествено изразена, тъй като зависи от много различни фактори, като например възприемане от потребителя, разпознаване на търговската марка и други фактори, които не могат да бъдат количествено определени, бразилският производител, в този конкретен случай, потвърди, че неговите керамични маркови продукти могат да бъдат продавани на значително по-високи цени на бразилския пазар, отколкото други търговски марки на производител, които обаче не носят марка (общи продукти). В съответствие с това беше направена допълнителна корекция на нормалната стойност в съответствие с член 2, параграф 10, буква к) от основния регламент.
(101)
При необходимост бяха направени допълнителни корекции по отношение на разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, при които те бяха счетени за обосновани, точни и подкрепени с доказателства.
7. Дъмпингови маржове
(102)
Съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент дъмпинговите маржове за производители износители, на които беше предоставено ИТ, бяха определени въз основа на сравнение между среднопретеглената нормална стойност, определена за държавата аналог, както беше коригирана за среднопретеглената експортна цена на всяко дружество, изразена, както беше коригирана, като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито.
(103)
Среднопретеглената стойност на дъмпинговия марж за включените в извадката производители износители беше изчислена за съдействащите производители износители, които не са подбрани в извадката. Въз основа на това временният дъмпингов марж за невключените в извадката производители износители, изразен като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, е 26,6 %.
(104)
За да се изчисли дъмпинговият марж за цялата държава, приложим за всички несъдействащи или неизвестни производители износители в КНР, равнището на съдействие беше най-напред установено чрез сравнение на обема на износа за Съюза, който е съобщен от съдействащите производители износители, със статистическите данни на Евростат за този износ.
(105)
В настоящото разследване оказаното от КНР съдействие беше счетено за високо за разпокъсана индустрия, тъй като производителите износители, които се отзоваха, представляват приблизително 60 % от общия обем на износа на разглеждания продукт от КНР за Съюза. Следователно маржът за цялата държава, приложим за всички други производители износители, беше определен на базата на среднопретеглените най-високи дъмпингови маржове, установени за представителните продуктови видове и обема на включените в извадката производители износители. Въз основа на това нивото на дъмпинга за цялата държава беше временно определено на 58,8 % от CIF цената на границата на Съюза без платено мито.
(106)
Въз основа на това временните дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са:
Дружество
Временен дъмпингов марж
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd и Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver Phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd and Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
Невключени в извадката съдействащи производители износители
26,6 %
Дъмпингов марж за цялата държава
58,8 %
D. ВРЕДА
1. Производство в Съюза и промишленост на Съюза
(107)
Цялата налична информация относно производителите от Съюза, включително информацията, предоставена в жалбата, и в последващите изявления по отношение на производителите, които не са заявили своя интерес в това разследване, беше използвана за установяване на общото производство на Съюза. Общото производство на Съюза на сходния продукт беше оценено чрез екстраполиране на данни, предоставени от европейските и националните асоциации, и подложени на кръстосани проверки с данните, предоставени от отделните производители, както и с научноизследователски и статистически източници.
(108)
През РП сходният продукт се произвежда в Съюза от повече от 200 производители от Съюза. Въз основа на изложеното в горното съображение общото производство в Съюза през РП се изчислява приблизително на 240 200 тона. Производителите в Съюза, които участват в общото производство в Съюза, съставляват промишлеността на Съюза по смисъла на член 4, параграф 1 от основния регламент и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“. Промишлеността на Съюза е разделена на два сегмента: МСП и по-големи дружества. На МСП се падат 42 % от общото производство на Съюза през този период. Всъщност, производството на Съюза е силно фрагментирано, макар и концентрирано в Чешката република, Френската република (Франция), Германия, Италия, Република Полша (Полша), Португалската република (Португалия), Румъния, Кралство Испания (Испания) и Обединеното кралство на Великобритания и Северна Ирландия (Обединено кралство).
2. Потребление на Съюза
(109)
Потреблението на Съюза беше определено въз основа на статистически данни на Евростат за вноса на продукта, предмет на разследването, и изявления по отношение на продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(110)
На тази основа потреблението на Съюза се е развило, както следва:
Таблица 1
Обем (в тонове)
2008
2009
2010
РП
Потребление на Съюза
826 896
687 609
750 830
726 614
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
91
88
(111)
Потреблението на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня в Съюза като цяло е намаляло по време на разглеждания период с 12 %. Основният спад със 17 % е настъпил между 2008 и 2009 г.
(112)
Това общо намаление на потреблението през разглеждания период трябва да се разглежда във връзка с възстановяването от икономическата криза от 2009 г. Изгледите за пазара на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня са добри (6).
3. Внос от съответната държава
3.1. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(113)
Въз основа на данните от Евростат обемът, пазарният дял и средните цени на вноса на разглеждания продукт са се развили, както е изложено по-долу:
Таблица 2
Внос от КНР
2008
2009
2010
РП
Обем на вноса (в тонове)
535 593
449 346
516 618
485 814
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
96
91
Пазарен дял
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Средна цена на вноса (EUR/тон)
1 274
1 307
1 473
1 499
Индекс (2008 г. = 100)
100
103
116
118
(114)
Обемът на общия внос от Китай е намалял с 9 % през разглеждания период и през ПР е възлизал на около 485 814 тона. Въпреки това в процентно изражение следва да се отбележи, че вносът от Китай е намалял по-малко от общото потребление в ЕС. Наистина, погледнато в контекста на целия разглеждан период, пазарният дял на китайския внос е нараснал от 64,8 % през 2008 г. на 66,9 % през ПР.
(115)
Цената на вноса се е увеличила със 17,7 % през разглеждания период, от 1 274 EUR/тон до 1 499 EUR/тон. Това е средната цена на вноса на тон от целия внос на разглеждания продукт и следователно тенденцията може да се повлияе от промените в спектъра на продуктите.
3.2. Подбиване на цените
(116)
За целите на подбиването на цената среднопретеглените продажни цени, прилагани от подбраните производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани за франко завод, т.е. без да са включени разходите за транспорт в Съюза и след като са извадени отстъпките и рабатите, бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени на съдействащите износители от КНР за първия независим клиент на пазара на Съюза, т.е. с извадени отстъпки и коригирани, когато е необходимо, към цената CIF на границата на Съюза, също надлежно коригирана със действащото мито. разходите за митническото освобождаване и с разходите след осъществяването на вноса. Цените на продукти с по-ниска степен на качество бяха коригирани до нивата цените на продукти с качество от степен А, тъй като беше установено, че продуктите с по-ниско качество, от гледна точка на потребителите, се конкурират с продукти с качество от степен А, както беше заключено и в съображение (61) по-горе. Цените на промишлеността на Съюза също бяха коригирани с оглед на разликите в нивото на търговията и за неутрализиране на ценовия елемент, свързан с марката, ако е приложимо.
(117)
Сравнението показа, че по време на ПР, продаваните съответни дъмпингови продукти с произход КНР подбиват продажните цени на промишлеността на Съюза, когато са изразени като процент от тях, с 26,3 % - 47,6 %.
4. Състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Общи положения
(118)
Съгласно член 3, параграф 5 от основния регламент, Комисията разгледа всички относими икономически фактори и показатели, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза.
(119)
Макроикономическите показатели (производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обеми на продажбите, пазарен дял, заетост, производителност и размер на дъмпинговите маржове) бяха оценени на ниво цялата промишленост на Съюза. Оценката беше на базата на информацията, предоставена от европейски и национални асоциации, и подложена на кръстосана проверка с данните, предоставени от производителите от Съюза, както и с наличните статистически данни.
(120)
Анализът на микроикономическите показатели (складови наличности, продажни цени, рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитал, заплати и производствени разходи) беше извършен на ниво включени в извадката производители от Съюза. Оценката се основаваше на информацията, предоставена от тях, след като същата беше надлежно проверена.
(121)
За някои микроикономическите показатели (продажни цени, рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и производствени разходи) резултатите на включените в извадката дружества в съответния сегмент бяха претеглени в съответствие с дела на този сегмент в общото производство на Съюза (като се използва специфичната тежест по отношение на производствените обеми за всеки сегмент в целия сектор на керамичните съдове и прибори за хранене - 42 % за МСП, 58 % за предприятия, различни от МСП). Вследствие на това беше гарантирано, че резултатите на големите дружества не изкривяват анализа на вредата, като състоянието на по-малките дружества, които заедно съставляват голям дял от производството на Съюза, е било отразено правилно, когато е било възможно.
4.2. Макроикономически показатели
4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(122)
През разглеждания период производството, производственият капацитет и използването на капацитета на промишлеността на Съюза са се развили, както е посочено по-долу.
Таблица 3
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на производството (тонове)
281 300
230 300
235 700
240 200
Индекс (2008 г. = 100)
100
82
84
85
Производствен капацитет (тонове)
371 540
361 253
326 573
324 072
Индекс (2008 г. = 100)
100
97
88
87
Използване на капацитета
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
84
95
98
(123)
Производството на промишлеността на Съюза е намаляло с 15 % през разглеждания период. Като цяло намалението е по-ярко изразено, отколкото намалението на потреблението на Съюза през същия период. Производството не се е повишило по същия начин, както стана с потреблението през 2010 г.
(124)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с 13 % през разглеждания период. Независимо от това, през разглеждания период степента на използване на капацитета на промишлеността допълнително е намаляла, като цяло от 2 % до 74,1 %.
4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(125)
Продажбите на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза за несвързани потребители са спаднали с повече (8 %), отколкото е спадът на потреблението през разглеждания период. Следва да се отбележи, че между 2009 г. и 2010 г. обемът на продажбите е продължил да спада, докато потреблението на Съюза е нараснало с 8 %.
Таблица 4
Обем (тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Продажби в Съюза
190 332
156 798
152 609
152 095
Индекс (2008 г. = 100)
100
82
80
80
(126)
Пазарният дял, заеман от промишлеността на Съюза, е намалял с 9 % през разглеждания период, или с 2,1 процентни пункта.
Таблица 5
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Пазарен дял в Съюза
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Заетост и производителност
(127)
Заетостта е намалявала през целия разглеждан период и е спаднала с 21 %. Тенденцията следва същия модел както спада на обемите на продажбите на пазара на Съюза за несвързани клиенти.
Таблица 6
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Брой служители
31 559
26 146
24 993
25 093
Индекс (2008 г. = 100)
100
83
79
79
(128)
През разглеждания период производителността на работната сила на промишлеността на Съюза, измерена като продукция на наето лице за една година, е нараснала с 8 %. Това отчасти се дължи на усилията на промишлеността на Съюза да отговори на натиска от дъмпинговия внос от Китай.
Таблица 7
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Производителност (тона/служител)
8,9
8,8
9,4
9,6
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
106
108
4.2.4. Размер на дъмпинговия марж
(129)
Дъмпинговите маржове са посочени по-горе в раздела за дъмпинга. Всички установени маржове са значително над нивото de minimis. Освен това, предвид обемите и цените на дъмпинговия внос, въздействието на действителния дъмпингов марж не може да се счита за незначително.
4.3. Микроикономически показатели
4.3.1. Складови наличности
(130)
Нивото при счетоводно приключване на складовите наличности на промишлеността на Съюза е намаляло в абсолютно изражение с 14 % през разглеждания период. Разследването показа, че това не е решаващ показател за този вид промишленост, която работи основно с поръчки.
Таблица 8
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Складови наличности (тонове)
7 754
6 647
7 611
6 647
Индекс (2008 г. = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Продажни цени
(131)
Продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза са намалели с 12 % през разглеждания период.
Таблица 9
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Средна продажна цена в ЕС за несвързани клиенти (EUR/тон)
4 103
3 818
3 811
3 615
Индекс (2008 г. = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Рентабилност, паричен поток, възвръщаемост на инвестициите, способност за привличане на капитали и заплати
(132)
По време на разглеждания период рентабилността, паричният поток, възвръщаемостта на инвестициите (ВНИ), способността за привличане на капитали, инвестициите и заплатите в промишлеността на Съюза са се развили, както следва:
Таблица 10
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Нетна печалба от продажбите на Съюза за несвързани клиенти (% от оборота)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Паричен поток (EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Индекс (2008 г. = 100)
100
59
88
114
Нетни инвестиции (EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Индекс (2008 г. = 100)
100
69
79
71
ВНИ (нетна печалба в % от нетната счетоводна стойност на инвестициите)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Индекс (2008 г. = 100)
100
77
- 267
29
Годишни разходи за труд за служител
20 436
20 526
21 619
20 832
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
106
102
(133)
Рентабилността на промишлеността на Съюза е спаднала с 0,7 процентни пункта през разглеждания период. Рентабилността е била най-ниска през 2010 г., когато размерът на спада достигна 4,1 процентни пункта между 2008 г. и 2010 г.
(134)
Следва да се подчертае, че в началото на разглеждания период промишлеността на Съюза беше вече в нестабилно състояние, поради много големия обем евтин внос на пазара на Съюза от Китай, който значително са се увеличи през 2002-2004 г., и достигна много голям пазарен дял след премахването на вносните квоти за такъв внос, считано от 2005 г. Това предизвика значително преструктуриране на сектора, което в началото на разглеждания период беше в крайната си фаза.
(135)
Поради това с оглед на това развитие преди разглеждания период, печалбата, реализирана в началото на разглеждания период, не може да се счита за нормална печалба. При липсата на каквито и да било подадени изявления в това отношение, е счетено, че нивото на нормалната печалба за друг широко използван и важен потребителски продукт, който е бил обект на антидъмпингово разследване - кожени обувки - може временно да послужи като валиден референтен показател. Това ниво на печалбата е 6 % (7). Така става ясно, че промишлеността на Съюза, като цяло, през разглеждания период, никога не е била в състояние да достигне до ниво на печалбата, което може да се счита за приемливо за този продукт.
(136)
Като цяло паричният поток на промишлеността на Съюза са е увеличил значително през разглеждания период. Това обаче трябва да се отдаде на някои по-големи и утвърдени дружества - случаят на МСП не беше такъв. Нивото на нетни инвестиции е намаляло с 33 %. Въпреки това, следва да се отбележи, че към края на разглеждания период, за МСП, нивото на инвестициите е било почти нула. Само две дружества, различни от МСП, са могли да си позволят някакви значителни инвестиции през разглеждания период. Спадът на възвръщаемостта на инвестициите е бил по-висок, отколкото свиването на рентабилността за целия разглеждан период.
(137)
Между 2008 г. и ПР средната заплата на служител се е увеличила с 2 %. Това увеличение на разходите за труд е значително под общото развитие на разходите за труд в Съюза по време на разглеждания период, което показва, че промишлеността на Съюза е направила усилие да държи трудовите възнаграждения възможно най-ниски.
4.3.4. Производствени разходи
(138)
През разглеждания период производствените разходи са намалели с 10 %.
Таблица 11
2008 г.
2009 г.
2010 г.
ПР
Производствени разходи (EUR/тон)
3 578
3 583
3 514
3 230
Индекс (2008 г. = 100)
100
100
98
90
5. Заключение за вредата
(139)
Разследването показа, че показателите за вредата, като например производствен обем, капацитет, продажби за несвързани клиенти и заетост, са се влошили през разглеждания период.
(140)
В допълнение показателите за вредата, свързани с финансовите резултати на производителите на Съюза, като например рентабилност, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите, са се развили в отрицателна посока през разглеждания период.
(141)
Като цяло не само че рентабилността въобще не е достигнала задоволителното ниво на печалба за сектора, а и се е влошила през разглеждания период. Непрекъснатото намаляване на продажните цени, прилагани от промишлеността на Съюза, е довело до това, че в един момент за промишлеността почти е било невъзможно да реализира някаква печалба.
(142)
Въпреки че производителността на промишлеността на Съюза се е увеличила през разглеждания период, това се дължи главно на значителните усилия за конкуренция със силното присъствие на дъмпингов внос от Китай.
(143)
Предвид изложеното по-горе се стигна до временното заключение, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Увод
(144)
В съответствие с член 3, параграф 6 и член 3, параграф 7 от основния регламент беше проучено дали дъмпинговият внос от Китай е причинил вреда на промишлеността на Съюза в степен, достатъчна, да бъде считана за съществена. Освен това, бяха проучени други известни фактори, различни от дъмпинговия внос, които биха могли да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се осигури, че евентуалната вреда, причинена от тези фактори, не се дължи на дъмпингов внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(145)
Разследването показа, че потреблението на Съюза е намаляло с 12 % през разглеждания период. В същото време, докато обемът на дъмпинговия внос от Китай е намалял с около 9 %, пазарният му дял се е увеличил. Освен това, обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалял с 20 %, а пазарният дял е спаднал от 23 % през 2008 г. на 20,9 % през ПР.
(146)
В периода от 2009 г. до края на РП, потреблението на Съюза се е увеличило, докато пазарния дял на промишлеността на Съюза е намалял, за разлика от увеличението на дъмпинговия внос от Китай, чийто пазарен дял значително се е увеличил през този период.
(147)
Цените на дъмпинговия внос от Китай са се увеличили през разглеждания период. Въпреки че през разглеждания период средната цена на вноса от Китай се е увеличила с 18 %, тези цени непрекъснато са били значително по-ниски от продажните цени на промишлеността на Съюза, и в частност през РП, като по този начин са поддържали натиск върху цените на пазара на Съюза. Вследствие на това свиването на продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и нейната рентабилност могат да се отдадат на ценовата депресия, предизвикана на пазара на Съюза от дъмпинговия внос от Китай. Спадът на производствените разходи и на равнището на заетост на промишлеността на Съюза, показват направените от нея усилия, за да реагира на този внос.
(148)
Въз основа на гореизложеното се стигна до заключението, че присъствието на китайския внос и нарастването на пазарния дял на дъмпинговия внос от Китай на цени, които постоянно са подбивали цените на промишлеността на Съюза, е имало решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, която се изразява, по-специално, в лошото ѝ финансово състояние и във влошаването на повечето от показателите за вреда.
3. Въздействие на други фактори
(149)
Другите фактори, анализирани в контекста на причинно-следствената връзка, са: развитието на търсенето на пазара на Съюза и неговото сегментиране, износните резултати на промишлеността на Съюза, вносът от други държави на продукта, предмет на разследването, антиконкурентните практики на пазара на Съюза, разликите в производствените методи и пазара втора употреба. Анализирани бяха също така и други фактори.
3.1. Внос от трети държави, различни от съответната държава
(150)
Обемът на вноса от други трети държави през разглеждания период е показан в таблицата по-долу. Тенденциите относно количествата и цените са на базата на данни от Евростат.
Таблица 12
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Обем на вноса от всички други трети държави (тонове)
100 971
81 464
81 602
88 706
Индекс (2008 г. = 100)
100
81
81
88
Пазарен дял
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 378
2 354
2 591
2 522
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
109
106
Обем на вноса от Турция (тонове)
36 952
33 275
32 887
40 553
Индекс (2008 г. = 100)
100
90
89
110
Пазарен дял
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Средна цена на вноса (EUR/тон)
2 027
2 014
2 171
2 058
Индекс (2008 г. = 100)
100
99
107
102
(151)
Вносът от трети държави е намалял с 12 % през разглеждания период, докато пазарният дял на този внос е останал сравнително стабилен.
(152)
Следва да се отбележи, че средните вносни цени от други трети държави са нараснали с 6 % през разглеждания период, и са останали значително по-високи от средните продажни цени на китайските експортни продажби (с 68 % през ПР).
(153)
CCCLA отбеляза, че вносът от Турция се е увеличил с 8 % между 2010 г. и 2011 г., като за цените на вноса от Турция се твърди, че са били само с около 20 % по-високи от цените на вноса от Китай.
(154)
По отношение на това твърдение следва да се отбележи, че при сравнение на ситуацията в началото и в края на разглеждания период, обемът на вноса от Турция се е увеличил с 10 %, или 1,1 процентни пункта, но също така, че средната му цена постоянно в била на по-високо равнинще (от 37 % до 60 %) от цените на китайския внос. Освен това той никога не е представлявал пазарен дял по-голям от 5,6 %. Поради това е трудно да се заключи, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, се дължи на турския внос.
(155)
Поради горните причини се стигна до заключението, че вносът от други трети държави не е повлиял съществено на състоянието на промишлеността на Съюза.
3.2. Пазарни сегменти
(156)
Асоциация на вносители, базирана в Германия, и някои от нейните членове посочиха, че въз основа на потребителските цени, качествата на продуктите и каналите за продажба, пазарът на керамичните продукти, обект на разследването, трябва да бъде разделен най-малко на следните три сегмента: първокласен (високо качество, високи цени), среден/нисък (средно/ниско качество, средни/ниски цени) и специални продукти (като декоративни изделия, сувенири, саксии и хотелски порцелан). Твърди се, че по-голямата част от производството на Съюза се продава на първокласния и/или на специалния продуктов пазар, докато китайският внос обслужва предимно нискоценовия сегмент на пазара. Промишлеността на Съюза целяла предимно бутиковите продажби, а не места, на които пазаруват обикновените потребители. Поради това китайският внос не се конкурирал пряко с производството на Съюза.
(157)
Разследването обаче не потвърди тези твърдения. На първо място се отбелязва, че сходният продукт не включва някои изделия, визирани от тези страни, такива като чисто декоративните предмети (вж. съображения (51) и (52)). На второ място, разследването показа, че производството на Съюза понастоящем обслужва всички пазари, също както вноса от Китай. Всъщност, съществена част от китайския внос би попаднала в обхвата на сегментите на така наречените първокласни или специални продукти. Един британски вносител твърди, че внася първокласни продукти от Китай, докато група от дружества от ЕС с производствени интереси в Китай също се позова на много високите цени, които тя предлага на пазара на Съюза за своите каменинови продукти с произход от Китай.
(158)
Накрая се прави позоваване на раздел Б.1.2 по-горе, където беше направено заключението, че на всички видове от разглеждания продукт и от сходния продукт, се гледа като на съставляващи един продукт. По тази причина анализът следва да се извърши на равнището на разглеждания продукт и на сходния продукт. Поради това, не бяха приети твърденията по отношение на някои сегменти.
3.3. Потребление и търсене
(159)
Една европейска асоциация на вносители и на търговци на дребно, както и CCCLA обърнаха внимание на свиването на търсенето в Съюза. Един невключен в извадката вносител заяви, че търсенето на порцеланови изделия, особено в сегмента за спомагателни съдове за сервиране и в частния сектор, е спаднало рязко и че оставащото търсене е изключително разнообразно. По подобен начин някои страни заявиха, че поради променящите се модни тенденции, сега потребителите търсят керамични съдове и прибори за сервиране и за кухня на достъпни цени. Становището на търговците на едро е, че първокласният пазар намалява, и че ще намалява през следващите години.
(160)
Според горепосочената европейска асоциация на вносители и търговци на дребно, свиването на търсенето би могло да обясни спада на продажбите и на производството на производителите от Съюза през разглеждания период.
(161)
CCCLA заяви, че жалбата показва значителни колебания в нивото на потреблението в Съюза през целия разглеждан период, което е в съответствие с общите макроикономически условия. Според CCCLA, през разглеждания период успоредно с колебанията в търсенето на пазара на Съюза и на други пазари, са се развили фактори за причиняване на вреда, и както продажбите на производителите от Съюза, така и китайският внос са последвали промените в търсенето.
(162)
Една асоциация на вносители със седалище в Германия и някои от нейните членове посочиха, че данните за китайския внос след разширяването на Европейския съюз през 2004 г. и премахването на квотите за внос за този продукт от 1 януари 2005 г. показват голямо търсене на по-евтини съдове и прибори за хранене на пазара на Съюза между 2002 г. и 2005 г., което е последвано от намаление между 2005 г. и 2010 г. Според твърденията, производителите от Съюза не са искали и/или не са били в състояние да отговарят на такова търсене.
(163)
По отношение на тези твърдения, първо, прави се позоваване на раздел Б.1.2 по-горе, където беше направено заключението, че на всички видове от разглеждания продукт и от сходния продукт се гледа като на съставляващи един продукт. Поради това, исканията във връзка с определени сегменти не са уместни и анализът следва да се извърши на равнището на разглеждания продукт и сходния продукт.
(164)
На второ място, твърдението, че успоредно с колебанията в търсенето на други износни пазари, са се развили фактори за причиняване на вреда, е в противоречие с факта, че износните резултати на включените в извадката производители от Съюза, са се развили положително през разглеждания период.
(165)
На трето място, както е заключено в раздел Г.2 по-горе, потреблението е намаляло през разглеждания период. Няма доказателства, които да потвърждават, че производителите от Съюза не са имали желание и/или не са били в състояние да задоволят голямо търсене на по-евтини съдове и прибори за хранене в Съюза. Напротив, разследването установи, че през разглеждания период производителите от Съюза са отговорили на различни видове търсене, включително за по-евтини съдове и прибори за хранене. Дори ако е имало колебания в нивото на потреблението в Съюза през разглеждания период, което на някакъв етап може да е допринесло за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че то има такова влияние, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и търпящото вреда състояние на тази промишленост през РП.
(166)
Затова техните твърдения бяха отхвърлени.
3.4. Износ от промишлеността на Съюза
(167)
Според данни на Евростат (обем на износа) и от представителна извадка на производители от Съюза (средна износна цена), износът от промишлеността на Съюза се е изменял през разглеждания период, както следва:
Таблица 13
2008
2009
2010
РП
Обем на износа (в тонове)
90 968
73 502
83 091
88 105
Индекс (2008 = 100)
100
81
91
97
Средна износна цена (EUR/t)
3 136
2 983
3 462
3 125
Индекс (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
В своята жалба CCCLA отбелязва, че износът от производители на Съюза се е увеличил значително между 2009 г. и 2011 г. Според същата страна въздействието на факторите за причиняване на вреда е намаляло заедно с намаляването на износа на производителите от Съюза. От това би следвало, че вредата е била причинена от неблагоприятното развитие на експортните продажби на промишлеността на Съюза.
(169)
При това положение следва най-напред да се отбележи, че анализът на вредата е съсредоточен върху състоянието на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Следователно промените в износните резултати, ако има такива, нямат никакво въздействие върху повечето от показателите, анализирани по-горе, като обем на продажбите, пазарен дял и цени. Второ, износът от промишлеността на Съюза може да се тълкува като начин за компенсиране на намалените продажби на пазара на Съюза, т.е. при вече понесена вреда. Трето, както посочва таблицата по-горе, общият износ от Съюза е намалял с 3 %. На последно място, експортните цени на продажбите на включените в извадката съдействащи производители са останали стабилни през разглеждания период.
(170)
Поради това твърдението бе отхвърлено и бе заключено, че износът на промишлеността на Съюза не е причинил никаква съществена вреда.
3.5. Премахване на квотите за внос
(171)
До 1 януари 2005 г. - за държавите, които са били членки на ЕС към момента - продуктите с произход от Китай и с кодове по КН, посочени в съображение (56), са били предмет на квотни ограничения, възлизащи общо на 84 473 тона през 2000 г. и постепенно увеличени до 147 744 тона през 2004 г. Според наличните статистически данни през 2004 г. вносът на разглеждания продукт в 27 държави, в момента членки на ЕС, е възлизал на 173 809 тона. Година по-късно, след премахването на квотите, този внос се покачва на 530 294 тона. Оттогава китайският внос не е спадал под 449 000 тона годишно.
(172)
Що се отнася до ролята на квотите за внос за въпросната вреда през разглеждания период, на първо място следва да се отбележи, че предвид постепенното им увеличаване и впоследствие премахване 3 години преди началото на разглеждания период и 6 години преди началото на РП, вече е било налице сериозно преструктуриране на пазара на Съюза, считано от 2002 г., което обяснява промените в пазарните обстоятелства. Това се потвърждава и от информацията, предоставена от жалбоподателя, относно прекратяването на дейността и обявяването на несъстоятелност на европейски производители на керамични съдове. В резултат на това промишлеността на Съюза, от началото на разглеждания период, е свила дейността си и е отчела по-висока ефективност.
(173)
Следователно може да се твърди, че премахването на квотите за внос на разглеждания продукт през 2005 г. може да се е отразило отрицателно върху промишлеността на Съюза преди началото на разглеждания период. Но дори в такъв случай, дъмпинговият внос е причината за вредата през РП. Следователно премахването на вносните квоти, считано от 2005 г., не прекъсва причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и нанесената на промишлеността вреда по време на разглеждания период и РП.
3.6. Антиконкурентни практики на пазара на Съюза
(174)
Няколко страни изказаха твърдението, че вредата е била причинена от антиконкурентни практики на пазара на Съюза и също така бе заявено, че настоящата антидъмпингова процедура е била открита, за да се възстановят загубите, нанесени от глоби за незаконно картелиране. CCCLA заяви, че наличието на тайни споразумения на пазара на Съюза може да доведе до това данните за вреда (а именно продажни цени, обем на продажбите, пазарен дял и печалби), посочени в жалбата и събрани по време на разследването, да се окажат ненадеждни предвид факта, че не се отнасят за ситуация, която отразява нормалното функциониране на пазара.
(175)
От една страна се отбелязва, че през 2010 г. Комисията наложи глоба на седемнадесет предприятия за обзавеждане за баня, с дейност в шест държави членки, заради картелно уговаряне на цените между 1992 г. и 2004 г.: Германия, Австрия, Италия, Франция, Кралство Белгия (Белгия) и Кралство Нидерландия (Нидерландия) (8). Въпросните практики са се случили преди разглеждания период и са се отнасяли за други продукти. Освен това, единственото предприятие с дейност и в отрасъла на керамичните съдове и прибори за сервиране или за кухня през разглеждания период е подало иск за отмяна на въпросната глоба в Общия съд на Европейския съюз. Искът остава висящ. От друга страна, германските власти започнаха процедура за разследване на картелиране срещу някои германски производители на съдове и прибори за сервиране през февруари 2011 г. Резултатите от разследването все още не са оповестени от германските власти, което не позволява да се правят заключения по този въпрос. Освен това въпросното разследване се отнася само до една държава членка, а промишлеността на Съюза е разположена в много страни. Затова твърденията бяха отхвърлени.
(176)
Колкото до представения от някои страни аргумент, че някои производители от Съюза са променили дейностите си и са започнали също да търгуват с произхождащи от Китай продукти, то това е бизнес решение, което не може да бъде наречено антиконкурентно.
3.7. Методи на производство
(177)
Според някои заинтересовани страни предпочетените от производителите от Съюза методи на производство очевидно са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Същите подчертават, че производствените методи в Съюза са далеч по-неефективни спрямо китайските - методите в Съюза са изцяло автоматични, което води до високи разходи за пренастройка при производство на малки серии, оскъпяване на изработката на форми и на суровините и, поради процеса на двойно изпичане, по-високи разходи за електроенергия. Освен това, за разлика от производителите от Съюза, китайските производители работят въз основа на поръчки, имат по-ниски разходи за склад и продават цялата си продукция в партиди без сортиране и в съчетание с ценови отстъпки. Също така разходите за декал за глазурна декорация са почти двойно по-големи в Съюза. От друга страна, някои страни посочиха ефективността на производствените методи на Съюза, например при по-големите серии.
(178)
Разследването установи наличието на трансфер на технологии в тази област в световен мащаб. Не бе установена връзка между специфичен начин на производство и успешна дейност. Не бе доказано и че изборът на специфичен начин на производство влияе дотолкова, че да се прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от въпросната държава и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3.8. Пазари на стоки втора употреба
(179)
Според невключен в извадката вносител домакинствата са свили потреблението си през последните десетилетия и се освобождават от ненужните им предмети на битпазари, през интернет търгове или чрез други форми на пазари на стоки втора употреба. Според тази страна, употребяваните съдове и прибори за сервиране и за кухня задоволяват значителна част от настоящото търсене и са в пряка конкуренция с новата продукция. Невключеният в извадката вносител представи допълнителна документация за търгуваните в интернет цени на няколко продуктови линии на известни немски производители на порцелан.
(180)
Не бе намерено обаче достатъчно основание да се екстраполират обемите и цените в една немскоезична интернет платформа на много специфични продуктови линии от три германски фирми върху други държави от Съюза или други продуктови гами. Следователно бе невъзможно да се определи количествено този пазар и разследването не можа да потвърди, че пазарът на стоки втора употреба е достатъчно значителен, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от въпросната държава и понесената от промишлеността на Съюза вреда.
3.9. Икономическата криза
(181)
Според CCCLA, предполагаемата вреда е причинена от въздействието, което имат финансовата криза, икономическата рецесия и кризата на държавния дълг върху бюджета на потребителите. Жалбоподателите се предполага, че реализират печалби на оперативно равнище и следователно според CCCLA установените загуби трябва да се отдадат на финансовите спекулации (като загубите от акции или от държавни облигации), а неоперативните разходи - на финансовата криза.
(182)
Икономическата криза може да обясни свиването на потреблението през части от разглеждания период. Същевременно следва да се отбележи, че в условията на спад на потреблението през разглеждания период и в ситуация на нарастващо потребление в периода между 2009 г. и РП, характеристиките на дъмпинговия внос на ниски цени се различават от тези на промишлеността на Съюза.
(183)
Разследването ясно показва, че дъмпинговият внос от Китай е засилил въздействието на икономическия спад. Дори по време на общото икономическо възстановяване промишлеността на Съюза не бе в състояние да се възстанови, да постигне отново значителен обем при продажбите и загуби значителен пазарен дял през разглеждания период, докато китайският дъмпингов внос завзе по-голям пазарен дял.
(184)
Следователно, въпреки че икономическата криза може да е допринесла за слабите резултати на промишлеността на Съюза, като цяло не може да се счита, че тя е оказала такова влияние, че да прекъсне причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и ситуацията, носеща вреда на тази промишленост през РП.
3.10. Други фактори
(185)
Според една асоциация са налице други фактори, които биха прекъснали причинно-следствената връзка. Тази заинтересована страна се позова на конкуренцията в рамките на Съюза (въз основа на това, че цените в Съюза се различават значително) и на валидните в Съюза изисквания за здраве и безопасност, които стават все по-строги и по този начин оскъпяват производствените разходи. Наред с това бяха посочени и други фактори, като имитацията на продукти от страна на някои китайски производители и наличието на различни от мита бариери на редица пазари извън ЕС, за които се смята, че затрудняват износа на производителите от Съюза.
(186)
Що се отнася до аргумента за конкуренцията в рамките на Съюза, разследването не установи каквато и да било връзка между вредата, местоположението на производителите от Съюза и цените в тази държава членка. Що се отнася до аргумента за съюзните изисквания за здраве и безопасност следва да се отбележи, че те са приложими за произведените в съюза и за вносните продукти, т.е. оказват въздействие върху цените на всички оператори. Предвид факта, че не бе представена информация в подкрепа на аргумента за имитацията на продукти, не бе възможно да се анализира твърдението за подобно въздействие. Аргументът за наличието на различни от мита бариери на редица пазари извън ЕС не бе счетен за основателен: подобни бариери биха могли да възпрепятстват производителите от Съюза да се възползват от възможностите си за износ, но това не е свързано с намаляването на продажбите на пазара на Съюза, т.е. на пазара, на който е понесена вредата.
(187)
CCCLA посочи други фактори, а именно недостига на квалифицирана работна ръка на пазара на Съюза и самопричинената вреда от вноса на разглеждания продукт от страна на някои производители на Съюза. Същевременно въз основа на наличната информация бе направено заключението, че като цяло цялата промишленост на Съюза е била в лошо състояние и разнообразяването на бизнес моделите не е причинило вреда на промишлеността на Съюза и следва по-скоро да се тълкува като начин да се компенсират намалените продажби на пазара на Съюза. Що се отнася до недостига на квалифицирана работна ръка в сектора на керамичните съдове и прибори за сервиране и за кухня в Съюза, нито една от заинтересованите страни в Съюза не потвърди това да я засяга.
(188)
Един вносител прикани институциите да анализират въздействието на други видове съдове и прибори за сервиране или за кухня, например изработените от пластмаса, алуминий, меламин и стъкло. Никаква информация обаче не бе представена в подкрепа на това твърдение. Разследването не можа да установи никакви факти по този въпрос.
(189)
Някои страни обвързват понесената от промишлеността на Съюза вреда с нейното състояние преди разглеждания период. В тази връзка, според някои вносители влошаването на състоянието на промишлеността на в Съюза е започнало още в периода 1975-2002 г. Анализът на Комисията обаче не бе възможно да се простре толкова назад в миналото, като една от причините е и липсата на надеждни данни за този период. Това важи и за друго едно събитие, натъпило много преди разглеждания период: държавното субсидиране на германската порцеланова промишленост, което, според невключен в извадката вносител, доказва, че промишлеността на Съюза не е повишила своята ефективност (9).
(190)
Проучването на другите известни фактори, които са могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, показа, че тези фактори не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос от КНР и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
4. Заключение относно причнно-следствената връзка
(191)
Въз основа на гореизложения анализ, при който ясно бе разграничено и отделено въздействието на всички познати фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от Китай е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителни забележки
(192)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше проучено дали независимо от временното заключение за нанасящ вреда дъмпинг, е имало наложителни причини, поради които да се заключи, че не е в интерес на Съюза да приема временни антидъмпингови мерки в този конкретен случай. Анализът на интереса на Съюза се основаваше на оценка на интересите на различните заинтересовани страни, включително тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на потребителите на разглеждания продукт.
2. Интерес на промишлеността на Съюза
(193)
Промишлеността на Съюза се състои от повече от 200 производители, със заводи, разположени в различни държави членки на Съюза, в който през РП повече от 25 000 души са били пряко заети в производството и продажбата на сходния продукт.
(194)
Разследването установи, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, причинена от дъмпинговия внос от разглежданата държава по време на периода на разследване. По-специално, някои показатели за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като например производство, рентабилност и възвръщаемост на инвестициите, разкриха низходяща тенденция през разглеждания период. МСП са пострадали най-силно: през разглеждания период те отбелязват загуби от 2010 г. насам. Според оценките, ако не се предприемат мерки, вече положените усилия в сектора ще бъдат недостатъчни за възстановяването на финансовото състояние на промишлеността на Съюза, което би могло допълнително да се влоши.
(195)
Констатациите на настоящото разследване не се омаловажават от факта, че някои производители от Съюза се справят по-добре от други или от състоянието на промишлеността на Съюза преди разглеждания период.
(196)
Налагането на мерки се очаква да възстанови реалните и справедливи условия за търговия на пазара на Съюза. Това от своя страна ще окаже допълнително положително въздействие върху неговото икономическо състояние и рентабилност.
(197)
Според някои вносители, ако бъдат наложени мерки, разглежданият продукт ще бъде заменен от други видове продукти (различни от произведените в Съюза съдове и прибори за сервиране и за кухня), като платове (например за стоки, предназначени за подаръци) или пластмасови съдове и прибори за сервиране, от което ще се възползват сектори, които не са свързани с керамиката. Разследването обаче не можа да потвърди, че тази замяна ще бъде значителна.
(198)
Поради това бе заключено, че налагането на временни антидъмпингови мерки спрямо вноса на произведени в Китай керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня би било в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Интерес на несвързаните вносители
(199)
Както бе посочено в съображение 4 по-горе, предвид очевидно големия брой несвързани вносители бе използвана представителна извадка.
(200)
Като цяло, по време на РП, включените в извадката вносители са се снабдявали най-вече от съответната държава и са осигурявали заетост на около 350 души при вноса и продажбата на съдове и прибори за сервиране и за кухня. Обект на дейността им са били различни видове продукти - подаръци от порцелан, марков фаянс и обикновени съдове и прибори за хранене в домакинствата. Всички те съдействаха в различна степен. Например двамата най-големи вносители в извадката, които са и големи разпространители на дребно, не предоставиха изчерпателни данни за своята рентабилност и маржове между цените на закупуване и препродажба на несвързани купувачи и един от тях дори отказа достъп до своята счетоводна документация. Тези страни предоставиха само трансферни покупни цени и/или трансферни продажни цени. Поради това, въпреки че бе поискана многократно, не бе получена значима информация, която да позволи изчисляване на представителен брутен и нетен марж на вносителите на разглеждания продукт общо за извадката.
(201)
Аналогично, данните, предоставени от включените в извадката двама вносители/търговци на дребно, поради своята недостатъчност в много отношения, не позволи оценка на брутния и нетния марж на печалбата на търговците на дребно за разглеждания продукт. Следователно въз основа на информацията от вносителите в извадката не бе възможно да се определи дали веригата на доставки в ЕС може да поеме предложеното антидъмпингово мито и съответно въздействието на едно такова мито върху цената на дребно и оттам - върху потребителите.
(202)
Същевременно, на първо място, що се отнася до вносителите, по-голямата част от тези, които отговориха на съдържащите се в извадката въпроси към вносителите, заявиха брутен марж между покупна цена и цена на препродажба между 50 % и 200 %. Проверените данни за включените в извадката чисти вносители потвърждават, че тези брутни маржове са представителни. Второ, въз основа на обществено достъпни данни може да се предположи, че веригата на доставки в ЕС (т.е. вносители и последващи канали) е напълно в състояние да поеме антидъмпингово мито с предложената ставка, без да се застрашава жизнеспособността на съответните икономически оператори. Според една неотдавнашна публикация (10), една китайска керамична чаша, закупена от дистрибутори от ЕС на цена на дребно 0,70 USD, се продава в ЕС за 3,50 USD - с увеличение от над 150 % за дистрибутора/търговеца на дребно. В този сценарий така предложените антидъмпингови мита биха довели при по-голямата част от вноса до надценка от 0,16 EUR (и до 0,36 EUR за производителите, неоказали съдействие) за веригата на доставки на ЕС, която би имала като цяло брутен марж от 2,08 EUR за този конкретен продукт. Освен това проведеното от CBI през 2009 г. проучване на пазара „Тhe tableware, kitchenware and other household articles market in the EU, November 2009“ (Пазарът на съдове и прибори за сервиране, кухня и други изделия за домакинството в ЕС, ноември 2009 г.), посочено в съображение 112 по-горе, се докладва за съотношения между стойност CIF на границата на ЕС и потребителските цени, вариращи между 2,6 и 5,3 (11). И накрая, включените в извадката вносители/търговци на дребно никъде не посочват, че биха изключили от вноса или продажбите си съдовете и приборите за сервиране или за кухня, ако бъдат наложени антидъмпингови мита.
(203)
Предвид гореизложеното и при липса на всякаква друга надеждна информация, получена до момента в рамките на настоящото разследване, временно се приема, че дистрибуторската верига като цяло, включително вносителите, е вероятно способна да поеме увеличението на цените CIF, на предлаганите нива, без никакъв особен проблем и не е вероятно това да доведе до увеличение на цените за потребителите. Независимо от това заинтересованите страни отново се приканват изрично да представят допълнителни, пълни и проверими данни по този въпрос, които ще позволят допълнителен анализ на въздействието на мерките върху веригата за доставки и, съответно, върху потребителите през следващия етап на настоящата процедура.
(204)
Изявления относно интереса на Съюза бяха получени от повече от 20 невключени в извадката вносители, основно малки предприятия, една асоциация за европейска и международна търговия, шведско сдружение на вносителите и на търговците на дребно, холандска асоциация на вносителите от Далечния изток и от асоциация и мрежа на вносители със седалище в Германия. Обща загриженост на вносителите е, че мерките ще доведат до увеличение на цените на вноса и до (частично) свиване на дейността им, което като цяло ще им се отрази отрицателно inter alia по отношение на маржовете и рентабилността. Тези аргументи не могат да бъдат приети въз основа на заключенията в следващото съображение и в съображение 202.
(205)
Няколко вносители заявиха, че ще бъдат загубени повече работни места при вносителите, ако бъдат наложени мерки, отколкото ще бъдат запазени при производителите от Съюза. Това обаче противоречи на други представители на вносителите, които твърдят, че могат да заменят керамичните артикули с некерамични (като артикулите от текстил за подаръци) или че биха се снабдявали повече в рамките на Съюза.
(206)
Според шведското сдружение мерките ще окажат отрицателно икономическо въздействие върху вносителите, които ще понесат значителни разходи за администрация и пренасочване на снабдяването, ако се наложи да потърсят алтернативи на вноса от Китай. Според една асоциация за европейска и международна търговия подобна смяна е трудна, тъй като вносителите са инвестирали много в своите доставчици. Същевременно това изглежда не създава загриженост у някои вносители, които предпочитат възможността да преминат към други снабдители. Освен това фактът, че предлаганите продукти и потреблението в Съюза следват модните тенденции показва, че разходите за разработване на нови продукти (от нови доставчици) са присъщи на сектора.
(207)
Няколко невключени в извадката вносители заявиха, че заводите в Съюза не желаят да произвеждат артикули с чужда марка. Това обаче бе опровергано от резултатите на разследването по отношение на включените в представителната извадка производители от Съюза (които показаха, че те са произвеждали артикули, които носят марката на трети страни), от доводите, представени от друг вносител и от факта, че няколко вносители, които разпространяват продукти под своя собствена марка се снабдяват с част от асортимента си в рамките на Съюза.
(208)
Един невключен в извадката вносител изрази нежелание да споделя идеи за производство, дизайн на артикули и свои разработки с някои конкурентни европейски производители на съдове и прибори за сервиране и за кухня. Разследването обаче не потвърди това като обща загриженост сред вносителите. Следва да се отбележи, че въпросният вносител е имал правни спорове с някои германски производители и че част от асортимента му е в пряка конкуренция с този на производителите от Съюза.
(209)
Някои вносители заявиха, че не могат да се снабдяват от производители в Съюза поради по-високите им цени, липсата на капацитет за занаятчийски изделия, невъзможност да предложат малки серии, липсата на гъвкавост, липсата на необходимата организация адекватно да задоволят нуждите на големите търговци на дребно, които предлагат много продукти и/или отсъствието на някои производствени процеси, качество, видове украса или форми. Според цитираните страни проблемите са наистина значими по отношение на занаятчийските и промоционалните артикули (напр. грънчарските изделия), някои маркови продукти, които се продават с лиценз, производството на някои професионални артикули със запазена марка и на някои специални артикули за гарнитури и кетъринг (напр. порцеланови изделия с голям обем). Някои вносители заявиха, че нямат алтернатива, освен вноса от Китай. Разследването обаче установи, че повечето известни вносители се снабдяват с керамични съдове и прибори за сервиране и/или за кухня от няколко източници, включително от производители в Съюза, в широка гама от асортимент и качество. Освен това производителите от Съюза предлагат голямо разнообразие от продукти и притежават производствен капацитет, който им позволява да увеличат продажбите си на пазара на Съюза.
(210)
В заключение налагането на мерки може действително да се отрази отрицателно на финансовото състояние на някои вносители. Като цяло обаче не се очаква това отрицателно въздействие да отслаби общото финансово състояние на вносителите. Като цяло се очаква, че те са в състояние да поемат (отчасти) увеличението на цените и/или да отразят (отчасти) това увеличение върху цените за клиенти (т.е. търговци на едро, дистрибутори, търговци на дребно), още повече, че митата ще засегнат основният източник на пазара. За вносителите, които заявиха интерес, и които са същевременно и търговци на дребно, разследването показа, че разглежданият продукт представлява малка част от тяхната цялостна търговска дейност. Информацията, представена от тези страни не позволи адекватно количествено определяне до каква степен те са способни да поемат увеличение на покупната цена при предложените за ставката нива, но, както е обяснено в съображения 202-203, информацията, събрана досега не предполага, че те няма да бъдат в състояние да го сторят.
(211)
Поради това се приема временното заключение, че налагането на мерки на предложените нива няма значителен отрицателен ефект върху състоянието на несвързаните вносители на разглеждания продукт.
4. Интерес на други икономически отрасли
(212)
Според няколко вносители налагането на каквито и да било мерки вероятно ще окаже отрицателно влияние върху бизнес партньорите на вносителите - от предприятията за глазиране и декориране до търговците на едро, дистрибуторите или търговците на дребно. В тази връзка те твърдят, че налагането на мерки може да доведе до загубата на повече работни места в техните „предприятия-спътници“, например при дизайнерите или при логистиката, от броя на запазените/създадените работни места в промишлеността на Съюза. Някои вносители твърдят също, че секторът на артикулите за подаръци, рекламната индустрия, отраслите на хотелиерството и ресторантьорството, колективния кетъринг и търговските потребители като цяло също ще бъдат пряко засегнати от дефицит на продукти. Това би довело бързо до засилване на ценовата конкуренция при големите търговци на нискотарифни стоки. Институциите, които обикновено срещат бюджетни трудности, като например заведенията за грижи, също ще бъдат засегнати. Освен това, някои страни изтъкнаха, че антидъмпинговите мерки биха довели до недостиг на материали за артистични и творчески дейности, например в ателиета на художници на порцелан или в занаятчийски работилници.
(213)
Всички тези твърдения не бяха счетени за основателни. От една страна твърденията на тези вносители изглежда противоречат на други техни твърдения, в които посочват, че могат да заменят керамичните артикули с некерамични (като артикулите от текстил за подаръци), като по този начин разчитат във всички случаи на своите обичайни бизнес партньори, посочени по-горе. Освен това може да се очаква, че „предприятията-спътници“ за промишлеността на Съюза ще извлекат полза от налагането на мерките. От друга страна, разследването не стигна до заключението, че ще има дефицит на продукти, ако вносът от Китай се конкурира на недъмпингови цени. Очаква се така изготвените мерки да осигурят равнопоставеност за всички доставчици на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, а не да ограничат прекомерно вноса от въпросната държава. Що се отнася до изтъкнатото засилване на ценовата конкуренция, това също може да се разглежда като положително въздействие например от институциите, които обикновено срещат трудности със своите бюджети, като например заведенията за грижи.
(214)
Според шведското сдружение мерките ще окажат отрицателно икономическо въздействие върху секторите за продажби на едро и дребно в Швеция. Тя прогнозира намаление от 2-3 % в заетостта (повече при младите хора) и от 20 % във вноса. Тази прогноза обаче изглежда завишена. В това отношение следва да се отбележи, че нито един от вносителите, които са едновременно с това и търговци на дребно и които представиха позиции в контекста на разследването, не посочиха, че продуктът ще бъде цялостно изключен от асортимента им, в случай че бъдат наложени антидъмпингови мита. Направените от един от тях прогнози за заетостта, в случай на налагане на мерки, принципно съвпадат с тези при неналагането на мерки.
(215)
CCCLA се позова на датско проучване, според което всяко евро, спечелено от производителите от Съюза благодарение на защитата на търговията, коства на дружествата потребители в Съюза понякога над 60 пъти повече. Това твърдение обаче е твърде общо, не е конкретно свързано с настоящото разследване и няма доказателства, че в настоящия случай това ще бъдат действителните последствия.
(216)
Един доставчик на рекламни дейности за търговци на дребно на големите търговци на дребно в целия свят заяви, че за дейността му са му необходими големи количества за кракосрочни рекламни дейности, продължаващи по няколко месеца. Според тази страна, която се снабдява с около две трети от продуктите си от Азия, най-вече Китай, значителното мито ще елиминира възможността ѝ да продава на рекламни цени в бъдеще. Трябва да се признае, че антидъмпинговите мита може да имат отрицателно въздействие върху този вид стопанска дейност. Целта на митата обаче не е да изключат китайските стоки от пазара. Освен това през последните три години производителите от Съюза покриха 33 % от търсенето, което тази страна нарече „променливо“.
(217)
На този предварителен етап следователно се прави заключението, че ползите, които могат да бъдат постигнати чрез предотвратяване на вреда за остатъка от това разследване, чрез налагането на временни мерки върху вноса на разглеждания продукт, не могат да бъдат релативирани от потенциалното им отрицателно въздействие върху някои други сектори на икономиката.
5. Интерес на потребителите (домакинствата)
(218)
Няма страни, пряко представляващи интересите на крайните купувачи, като например сдружения на потребителите, които да са изпратили доводи.
(219)
Въпреки това, с оглед на публично достъпните данни, както бе споменато в съображение 202 по-горе, се стигна до предварителното заключение, че мерките на предлаганото ниво на митото ще се поемат от веригата за доставки и следователно няма да доведат до по-високи цени за потребителите на дребно.
(220)
Според CCCLA и няколко страни, представляващи интересите на вносителите и търговците на дребно, ако се наложат антидъмпингови мита, най-много ще пострадат потребителите от ЕС. В Съюза потребителите с ниски доходи представляват най-голям дял на потребителите и ще бъдат изправени пред по-ограничен избор и по-високи цени, без да има допълнителна стойност, и това се случва в момент на нестабилна икономика на ЕС. Твърди се, че този продукт има психологически пределни цени, над които потребителите не купуват. Някои видове от въпросния продукт ще изчезнат от пазара или ще бъдат заменен от други материали, като пластмаси, меламин, метал или дърво. Като цяло тези варианти са по-нещадящи околната среда продукти. Също така бе заявено, че изборът ще бъде ограничен, тъй като разглежданият внос, който задоволява над 60 % от търсенето, ще е отстранен от пазара на Съюза, а липсата на предлагане ще насърчи покачването на цените. В същия дух някои страни изтъкнаха, че потребители пазаруват наблизо в района, където живеят, но производителите от Съюза не са в състояние или не желаят да доставят нискобюджетни продукти в местни магазини. Фактът, че германските производители могат да предлагат по-големи стандартни обеми на по-изгодна цена, не удовлетворява пазара на Съюза, който има нужда от разнообразие в съответствие с променящите се моди и тенденции. В някои доводи се изтъква, че ако китайският внос все пак остане на пазара на Съюза, това вероятно ще е в значително по-малки обеми и на значително по-високи цени, а именно поради по-високите заплати в Китай и допълнителните мита. Също така бе заявено, че ако продуктът не е достъпен, младото поколение няма да познава този продукт.
(221)
По отношение на твърденията, свързани с по-ограничения избор, следва да се отбележи, че разследването установи, че промишлеността на Съюза предлага широка гама продукти, които са насочени към различни пазарни сегменти и канали за разпространение. Очаква се мерките да помогнат на промишлеността на Съюза да използва пълния си потенциал и допълнително да обогати пазара с продуктите си. Освен това, нито един от вносителите, които в същото време са търговци на дребно, не посочи, че може да обмисли пълно изваждане на продукта от асортимента си, в случай че бъдат наложени антидъмпингови мита.
(222)
По отношение на твърденията за по-високи цени разследването има за цел създаването на равнопоставени условия на конкуренция, а не изключването на китайски стоки от пазара на Съюза. Обективно не могат да бъдат установени пределни цени, над които потребителите няма да купуват този вид продукт. Освен това, тъй като вносителите често са обвързани от ценови листи за най-малко една година, като цяло не се очаква те да прехвърлят увеличението на цените върху клиентите си в краткосрочен план. И което е още по-важно, предвид равнището на мерките и значителната разлика между цената на вноса и цената на препродажба, е малко вероятно ползвателите и потребителите да заплащат значително по-високи цени - митото се изчислява въз основа на вносната цена CIF, а цените на дребно са многократно по-високи от цената на вноса. Поради това митото най-вероятно ще се поеме от веригата на доставка - от вносителя до крайния потребител. Дори да има някакви увеличения на цените, те ще са малки и няма да оказват влияние върху избора на потребителите. Не се очаква антидъмпинговите мерки да доведат до това, младото поколение да не купува керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня. В допълнение на това следва да се отбележи, че при разследването се установи, че промишлеността на Съюза може да предлага конкурентни цени.
(223)
Също така не се стигна до заключение, че мерките ще окажат значително въздействие върху материалите, използвани за съдове и прибори за сервиране или за кухня. Видът на материала не винаги е основната движеща сила при избора, например на керамично изделие за подарък. Ясно е, че взаимозаменяемостта на материалите не винаги е възможна: например законодателството на Съюза относно материали, предназначени за контакт с храни, налага определени изисквания към материалите, които ще бъдат в контакт с храни. Следва да се отбележи също така, че един утвърден вносител, който също е търговец на дребно, също смята, че хората ще продължат да се хранят от керамични чинии, вместо от чинии от други видове материали - и неговите планове за разширяване отчитат това.
(224)
Твърденията относно трудности при предлагането не могат да бъдат приети, тъй като, от една страна, фактът на създаване на равнопоставени условия на конкуренция при справедливи цени не води до пълното отстраняване на вноса от Китай. Напротив, всички световни играчи се очаква да се възползват от по-справедливата търговска ситуация. От друга страна беше установено, че фактът, че понастоящем промишлеността на Съюза е в състояние да задоволява една трета от общото потребление на Съюза, не поставя под въпрос факта, че вносът от Китай следва да се пуска на пазара на ЕС на недъмпингови цени. Както експортните резултати на промишлеността на Съюза, така и и фактът, че тя не работеше с пълния си капацитет през разглеждания период, показва, че производителите на Съюза наистина могат да продават повече на пазара на Съюза, в случай че дъмпинговият внос е отстранен. И на последно място, но не и по важност, Китай не е единственият източник на внос в Съюза.
(225)
Както едно датско изследване, посочено от CCCLA, така и едно шведско научно изследване, посочено от шведското сдружение, показват, че антидъмпинговите мерки по принцип струват скъпо на потребителите. При все това, тези отчети са твърде общи, не са конкретно свързани с настоящото разследване и няма доказателства, че въздействието наистина ще е такова.
(226)
Въз основа на гореизложеното бе направено временното заключение, че налагането на мерки като цяло няма да има значително въздействие върху домакинствата.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(227)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че като цяло, според наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват убедителни доводи срещу налагането на временни мерки върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня с произход от Китай.
(228)
Това заключение не се релативира от съображенията, представени от няколко страни, а именно, че антидъмпинговите мита като цяло са компромис с усилията за разпространение на някои ценности на Съюза в държави, които не са членки на Съюза, като например подобряване на социалните стандарти на доставчиците, премахване на детския труд или програми за околната среда и общи програми за развитие. Тези въпроси не не противоречат на целта да се постигне открита и справедлива търговия чрез защита на производството на Съюза от нарушаването на международната търговия, като например дъмпинга, като се прилага инструмент за търговска защита в съответствие със законодателството на ЕС и правилата на СТО.
(229)
Незвисимо от гореизложеното настоящата предварителна оценка може да наложи извършването на допълнителен внимателен анализ след коментарите на заинтересованите страни.
Ж. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Равнище на отстраняване на вредата
(230)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос.
(231)
С цел определяне на равнището на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпинговите маржове и размерът на митото, необходимо за елиминиране на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(232)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше счетено, че мерките следва да предоставят възможност на промишлеността на Съюза да покрие производствените си разходи и да реализира печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана в промишлен сектор от този вид при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, от продажбата на сходния продукт в Съюза. Както е посочено в съображение 135, марж на печалба в размер на 6 % от оборота би могъл временно да се счита за целесъобразен минимум, който промишлеността на Съюза може да очаква да реализира в отсъствието на вредоносен дъмпинг.
(233)
На тази основа беше изчислена невредоносна за промишлеността на Съюза цена на сходния продукт. Невредоносната цена бе получена чрез приспадане на действителната печалба от цената франко завода и чрез добавяне на гореспоменатия марж на печалбата от 6 % към цената на производствените разходи на промишлеността на Съюза.
(234)
Впоследствие беше определено необходимото увеличение на цената въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на оказалите съдействие производители износители в КНР, установена за целите на изчисляването на подбиването на цената, с невредоносната цена на продуктите, продавани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза през РП. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната обща CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(235)
С оглед на гореизложеното се счита, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от КНР следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(236)
Въз основа на изложеното по-горе са установени антидъмпинговите митнически ставки, в конкретния случай, на нивата на дъмпинговите маржове.
(237)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. По този начин тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички други дружества“) се прилагат изключително за вноса на продукти с произход от КНР, произведени от тези дружества и съответно - от конкретно посочените юридически лица. Внасяните продукти, произведени от което и да е друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субектите, свързани с изрично посочените, не могат да се ползват от тези ставки и се облагат с митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(238)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на юридическото лице или след създаване на нови структури за производство или за продажби) следва да се изпраща до Комисията (12) заедно с цялата необходима информация, по-специално относно промяната в дейността на дружеството, свързана с производството, продажбите на местния пазар и за износ, например във връзка с промяната на наименованието или промяната в структурите за производство и продажби. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки, бъде актуализиран.
(239)
За да се осигури правилното прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на остатъчното мито следва да се прилага не само за несъдействащи производители износители, но и за тези производители, които през РП не са имали износ за Съюза.
(240)
Една страна поиска мерките, ако има такива, да бъдат наложени под формата на минимална цена. Страната заяви, че адвалорните мита ще засегнат най-вече потребителите, които купуват висококачествени продукти или внесени продукти с високо тегло. Въпреки това разследването показа, че друга форма мерки няма да бъде по-подходяща с оглед на гамата продукти, които попадат в обхвата на продукта.
(241)
На основание посоченото по-горе установените дъмпингови маржове и маржове на вредата и ставките на временното мито са следните:
Дружество
Дъмпингов марж
Марж на вредата
Временна митническа ставка
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd и Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd и Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd и CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited; Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd; Shandong Silver phoenix Co., Ltd; Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd и Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Всички други съдействащи производители износители
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Всички други дружества
58,8 %
109,3 %
58,8 %
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(242)
В интерес на доброто управление следва да се определи период, в който заинтересованите страни, които са заявили своя интерес в срока, определен в известието за откриване на процедура, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани. Направените за целите на настоящия регламент констатации във връзка с налагането на мита са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани с цел налагане на окончателни мерки,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на керамични съдове и прибори за сервиране или за кухня, с изключение на керамични ножове, понастоящем класирани в кодове по КН ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 и ех69120090 (кодове по TARIC 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 и 6912009010) и с произход от Китайската народна република
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза, преди обмитяване, на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Дружество
Мито
Допълнителен код по ТАРИК
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd;
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd;
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited;
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd;
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd;
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
Дружествата, посочени в приложение I
26,6 %
B354
Всички други дружества
58,8 %
B999
3. Временните антидъмпингови митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат, ако пред митническите органи на държавите членки се представи валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията в приложение II. Ако такава фактура не се представи, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
5. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, заинтересованите страни могат да поискат оповестяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят в писмена форма своите становища и да поискат да бъдат изслушани от Комисията в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент.
2. В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 засегнатите страни имат право на коментар по прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 на настоящия регламент се прилага за период от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 14 ноември 2012 година.
KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1072/2012
af 14. november 2012
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Indledning
(1)
Kommissionen offentliggjorde den 16. februar 2012 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»det pågældende land« eller »Kina«).
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 3. januar 2012 på vegne af EU-producenter (»klagerne«), der tegner sig for over 30 % af den samlede produktion i Unionen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der var tale om dumping af den nævnte vare, og at dette forvoldte væsentlig skade, hvilket blev betragtet som en tilstrækkelig begrundelse for indledning af en procedure.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klagerne, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter i Kina, importører, forhandlere, brugere, leverandører og sammenslutninger, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for Kina om indledningen af proceduren. Kommissionen underrettede også producenter i Den Russiske Føderation, der var foreslået som et muligt referenceland i indledningsmeddelelsen. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede om en høring og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(4)
På baggrund af det tilsyneladende store antal eksporterende producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev eksporterende producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører i indledningsmeddelelsen anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i perioden fra 1. januar 2011 til 31. december 2011. Disse oplysninger gav Kommissionen mulighed for, jf. artikel 17 i grundforordningen, at afgøre, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i bekræftende fald at udtage en prøve.
(5)
På baggrund af det store antal EU-producenter, der var berørt af proceduren, meddelte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at den midlertidigt havde udtaget en stikprøve af EU-producenter for at fastsætte skaden, jf. grundforordningens artikel 17. Denne foreløbige udvælgelse fandt sted på grundlag af de oplysninger, der var tilgængelige for Kommissionen i indledningsfasen, og den var baseret på producenternes salgsmængde, deres størrelse og geografiske placering i Unionen og deres varesegment. Den omfattede seks EU-producenter, som dækkede alle vigtige varetyper og var beliggende i fem medlemsstater, og hvoraf to var små og mellemstore virksomheder. Den midlertidige stikprøve tegnede sig for over 15 % af den samlede anslåede EU-produktion. En af producenterne i den midlertidige stikprøve ønskede dog ikke at indgå i stikprøven, og flere interesserede parter tilkendegav, at en medlemsstat med en meget stor produktion var blevet overset og burde medtages i en repræsentativ stikprøve. På den baggrund ændrede Kommissionen sin midlertidige stikprøve, og den endelige stikprøve omfattede derefter syv EU-producenter, som dækkede alle vigtige varetyper og var beliggende i seks medlemsstater, og hvoraf to var små og mellemstore virksomheder. Denne stikprøve tegnede sig for over 20 % af den samlede anslåede EU-produktion.
(6)
Omkring 400 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina, som tegner sig for over 60 % af den samlede eksport, indsendte de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af de modtagne oplysninger udtog Kommissionen foreløbigt en stikprøve på fem eksporterende producenter, der tegnede sig for den største eksportmængde til EU, og opfordrede alle eksporterende producenter, som Kommissionen havde kendskab til, til at indgive bemærkninger til den foreslåede stikprøve. To eksporterende producenter, der midlertidigt var udtaget til stikprøven, korrigerede derefter deres stikprøveoplysninger, således at deres eksportmængde ikke var tilstrækkelig til, at de kunne udtages til stikprøven. Kommissionen udtog derefter den endelige stikprøve med de ajourførte fem største virksomheder målt i eksportmængde. Ud af alle samarbejdsvillige eksporterende producenter tegner de udtagne virksomheder sig for næsten 20 % af eksporten til Unionen.
(7)
Følgende virksomheder eller grupper af virksomheder blev endeligt udtaget til stikprøven:
a)
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd og de dermed forbundne selskaber
b)
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd og de dermed forbundne selskaber
c)
CHL International Ltd og de dermed forbundne selskaber
d)
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited og de dermed forbundne selskaber (»Niceton«)
e)
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd.
(8)
En virksomhed anfægtede udvælgelsen af virksomheder til stikprøven og fremførte, at den burde udtages til stikprøven. Den hævdede, at det ikke ville medføre et urimeligt antal udtagne virksomheder eller forsinke undersøgelsen, hvis den blev inkluderet i stikprøven, navnlig fordi virksomheden er en forholdsvis lille eksportør. Den hævdede endvidere, at den er udenlandsk ejet, og at stikprøven ikke ville være repræsentativ, hvis den ikke blev taget med.
(9)
Kommissionen minder om, at udvælgelsen af virksomheder til stikprøven fandt sted på grundlag af de største mængder i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, under hensyntagen til det antal producenter, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Eftersom virksomheden er en forholdsvis lille eksportør, ville det ikke øge stikprøvens repræsentativitet målt i eksportmængde at tage den med. Det bemærkes endvidere, at virksomheden gav sig til kende meget sent - fire måneder efter meddelelsen om den endelige udvælgelse til alle eksporterende producenter og også efter kontrolbesøg hos de udvalgte virksomheder. Anmodningen om at blive udtaget til stikprøven blev derfor afvist.
(10)
Mere end 60 ikke forretningsmæssigt forbundne importører besvarede stikprøvespørgsmålene inden fristens udløb og tilbød at deltage i proceduren. Af disse virksomheder blev fem udtaget til stikprøven. Disse fem ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev udvalgt på basis af mængden og værdien af import og videresalg i Unionen, deres geografiske beliggenhed, deres forretningsmodel og deres varesegment. De stikprøveudvalgte virksomheder svarede til de største mængder og den største værdi af import og videresalg i Unionen, der kunne anses for repræsentativ, og som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. I henhold til de tal, der blev indberettet i stikprøvefasen, tegnede de sig for ca. 6 % af importen af den pågældende vare i UP.
(11)
For at give de kinesiske eksporterende producenter, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de kinesiske eksporterende producenter, der havde anmodet om det, og til de kinesiske myndigheder.
(12)
11 kinesiske eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, eller om individuel behandling, hvis det af undersøgelsen fremgik, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling. Tre af disse ansøgere blev udtaget til stikprøven, men de øvrige otte gjorde ikke. En af disse eksporterende producenter, som ikke blev udtaget til stikprøven, trak efterfølgende sin anmodning om markedsøkonomisk behandling tilbage, men fastholdt sin anmodning om individuel behandling. De to resterende stikprøveudvalgte eksporterende producenter og fire andre virksomheder, der ikke var udtaget til stikprøven, anmodede kun om individuel behandling.
(13)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til de fem kinesiske eksporterende producenter i stikprøven og til næsten 300 andre eksporterende producenter i Kina, der havde anmodet herom. Der blev desuden sendt spørgeskemaer til de syv stikprøveudvalgte EU-producenter, de fem stikprøveudvalgte importører, fire sammenslutninger af detailhandlere og distributører samt til individuelle detailhandlere og distributører, der havde anmodet herom. Spørgeskemaer blev desuden sendt til eksporterende producenter i Indien, Tyrkiet, Brasilien, Thailand og Rusland, der blev betragtet som egnede til udvælgelse som referenceland.
(14)
Der indkom besvarelser fra 13 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina og fra tre producenter fra mulige referencelande (Brasilien, Thailand og Rusland). Der indkom desuden spørgeskemabesvarelser fra de syv stikprøveudvalgte EU-producenter og de fem stikprøveudvalgte importører. Spørgeskemabesvarelser blev også modtaget fra en detailhandler, en distributør og to sammenslutninger af detailhandlere og distributører.
(15)
Kommissionen modtog desuden bemærkninger fra mere end 20 importører, som ikke er forretningsmæssigt forbundet med en eksporterende producent, flere detailhandlere, en leverandør af markedsføringsprogrammer og Chinese Chamber of Light Industrial Products and Arts-Crafts (CCCLA).
(16)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a) EU-producenter
(17)
Der blev aflagt kontrolbesøg hos de syv største stikprøveudvalgte EU-producenter.
(18)
De stikprøveudvalgte EU-producenter og de øvrige samarbejdsvillige EU-producenter anmodede i medfør af grundforordningens artikel 19 om, at deres identitet blev holdt fortrolig. De gjorde gældende, at offentliggørelsen af deres identitet kunne være skadelig for dem.
(19)
Visse klagende EU-producenter leverer nemlig til kunder i Unionen, som også modtager varer fra Kina, og som således har direkte gavn af denne import. Disse klagere fandt derfor, at de var i en følsom position, eftersom visse af deres kunder kunne tage det ilde op, at de indgiver eller støtter en klage over påstået skadelig dumping. De fandt derfor, at der var risiko for gengældelse fra nogle af deres kunder. Nogle klagende EU-producenter eksporterer desuden også til Kina. Disse virksomheder vurderede, at indgivelse af eller støtte til en klage over påstået skadevoldende dumping kunne udgøre en trussel mod deres virksomhed i Kina. Anmodningen blev imødekommet, da den blev fundet tilstrækkeligt begrundet.
(20)
Repræsentanterne for visse eksporterende producenter, CCCLA og visse ikke forretningsmæssigt forbundne importører gjorde gældende, at de ikke på passende vis kunne udøve deres ret til at forsvare sig, fordi klagernes og de støttende parters identitet ikke var oplyst. De anførte, at parterne under disse omstændigheder blev afskåret fra at indgive bemærkninger om status, væsentlig skade, om hvorvidt producenter kunne blive udelukket fra en EU-erhvervsgren i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 1, litra a), og/eller om stikprøvens repræsentativitet. Det bemærkes dog, at Kommissionen sikrede, at disse forhold kunne bekræftes og er omhandlet i de dokumenter, der er tilgængelige for de interesserede parters kontrol, f.eks. korrespondance til interesserede parter, via notater om status og stikprøveudvælgelse og ved at kræve tilstrækkeligt dokumenterede indsendelser fra andre parter. Påstanden afvistes derfor.
b) Eksporterende producenter i Kina
-
Hunan Hualian China Industry Co, Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd og Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd (»Hunan Hualian«)
-
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd og Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Export & Import Co., Ltd (»Guangxi Sanhuan«)
-
CHL International Ltd og CHL Porcelain Industries Ltd (»CHL«)
-
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Shandong Silver Phoenix Company Limited og en dermed forretningsmæssigt forbundet handelsvirksomhed baseret i Hongkong, Niceton International Limited (»Niceton«)
-
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
-
Fujian Dehua Hiap Huat Koyo Toki Co., Ltd
-
Shenzhen Baosanhe Ceramics Industrial Co., Ltd
-
Chaozhou Fairway Ceramics Manufacturing Co., Ltd
-
Chaozhou Mingyu Porcelain Industries Co., Ltd
-
Shenzhen Grand Collection Industrial Co., Ltd og Chaozhou Grand Collection Tableware Co., Ltd (»Grand Collection«)
-
Tienshan (Handan) Tableware Co., Ltd
-
Zibo Kun Yang Ceramic Corporation Limited
c) EU-importører
-
Symbol srl, Treviso, Italien
-
Metro AG, Düsseldorf, Tyskland
-
Ritzenhoff & Breker GmbH & Co. KG, Bad Driburg, Tyskland
-
Joseph Maeser GmbH, Dornbirn, Østrig
-
IKEA Supply AG, Pratteln, Schweiz
d) Eksporterende producenter i referencelandet
(21)
Den samarbejdsvillige brasilianske producentvirksomhed anmodede om, at virksomhedens identitet blev holdt fortrolig, idet offentliggørelsen heraf kunne være skadelig for den. Anmodningen blev vurderet berettiget og blev derfor imødekommet.
3. Undersøgelsesperiode
(22)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. januar 2011 til den 31. december 2011 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser, som var relevante for vurderingen af skade, omfattede perioden fra den 1. januar 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
(23)
Klagerne fremførte, at skadesvurderingsperioden burde udvides med et år og begynde i 2007, mens CCCLA fremførte, at den burde forkortes med et år og dermed først begynde i 2009. Med hensyn til det første krav blev det ikke imødekommet, idet intet i dokumentationen underbyggede, at en periode på fem år ville afspejle udviklingen bedre, som foreslået af klagerne. Med hensyn til den anden påstand henviste CCCLA generelt til WTO's retspraksis, som ville have fastslået, at WTO-medlemmer ikke kan vælge en basislinje, som kun resulterer i en sammenligning fra punkt til punkt, og at det ville være vanskeligt for WTO-medlemmet at dokumentere, at der foreligger væsentlig skade, hvis en ændring af basislinjeåret nemt kan ændre resultatet vedrørende en skade. Undersøgelsen viste dog, at en forkortelse af den betragtede periode i dette tilfælde ville resultere i en unødvendigt kort analyseperiode, der i lyset af den økonomiske krises indvirkning på visse indikatorer kunne have givet et skævt billede af skadens udvikling. Disse påstande blev derfor foreløbigt afvist.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(24)
Den pågældende vare er bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale henhørende under KN-kode6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 og ex 6912 00 90 med oprindelse i Kina (»den pågældende vare«). Den kan være af porcelæn, almindeligt ler, stentøj, fajance eller fint ler eller andre materialer. De primære råmaterialer omfatter mineraler, som f.eks. kaolin, feldspat og kvarts, og sammensætningen af de anvendte råmaterialer bestemmer typen af den færdigproducerede keramiske vare.
(25)
Bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale handles i mange forskellige former, som har udviklet sig med tiden. De anvendes mange forskellige steder, f.eks. i husholdninger, hoteller, restauranter og plejeinstitutioner.
1.1. Påstand om udelukkelse
(26)
I løbet af undersøgelsen blev en række påstande om udelukkelse af bestemte varer fra varedækningen forelagt og analyseret. Analysen af disse påstande er opsummeret i det følgende.
1.1.1. (Fint) benporcelæn
(27)
I sin fremstilling anførte CCCLA, at (fint) benporcelæn burde udelukkes fra varedækningen i denne undersøgelse. (Fint) benporcelæn er angiveligt grundlæggende forskelligt fra andre typer bordservice og køkkenartikler som følge af forskelle i de fysiske egenskaber, produktionsprocesser, anvendelsesformål og forbrugeropfattelse. Det er fremstillet af benaske, og det er kendetegnet ved en særlig hvidhed og gennemskinnelighed. Med en meget høj mekanisk styrke og modstandsdygtighed mod skår kan det produceres i meget tyndere tværsnit i en mere avanceret og dyrere produktionsproces, der typisk ikke anvendes af EU-producenter. Endvidere producerer kun få EU-producenter (fint) benporcelæn.
(28)
Med hensyn til disse påstande viste undersøgelsen for det første, at der ikke findes en universelt anerkendt definition af benporcelæn. (Fint) benporcelæn er kun én type blødt porcelæn, hvor en stor del af råmaterialerne er de samme som i andre varer af keramisk materiale. I sin fremstilling modsagde CCCLA sig selv med hensyn til kombinationen og andelen af de forskellige bestanddele. For det andet bekræftede undersøgelsen ikke, at (fint) benporcelæn kræver en meget mere avanceret produktionsproces. For det tredje er anvendelsen af (fint) benporcelæn til bordservice identisk overalt, uanset om det drejer sig om Kina eller EU. Hårdheden og robustheden er desuden ikke specifik for (fint) benporcelæn. Bordservice af keramisk materiale til f.eks. restauranter eller catering er også særligt hårdt og robust. Sidst, men ikke mindst, fremstilles (fint) benporcelæn af en række EU-producenter, og det konkurrerer med importen af (fint) benporcelæn med oprindelse i Kina. Påstanden om udelukkelse af (fint) benporcelæn fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt.
1.1.2. (Køkken)knive af keramiske materialer
(29)
To eksporterende producenter, CCCLA og en række importører anførte, at (køkken)knive af keramiske materialer burde udelukkes fra varedækningen. I denne påstand hævdes det, at sådanne knive og andre typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale som følge af deres særlige egenskaber ikke kunne betragtes som én og samme vare. (Køkken)knive af keramiske materialer består oftest af et blad fremstillet af det keramiske materiale zirkoniumoxid, som ikke anvendes til »almindeligt« bordservice, som f.eks. kopper og tallerkener. Deres substituerbarhed med hovedkategorierne af den undersøgte vare vil være begrænset.
(30)
Undersøgelsen viste, at (køkken)knive af keramiske materialer har samme fysiske egenskaber (form og hårdhed), industrielle design og anvendelsesformål (udskæring) som (køkken)knive af metal. De er derfor forskellige fra de andre varer, der er omfattet af proceduren, fordi sidstnævnte primært er varer, der bruges som beholdere til fødevarer i kraft af deres specifikke udformning og fysiske egenskaber.
(31)
Det blev desuden fremført, at teknologien til produktion af sådanne (køkken)knive af keramiske materialer ikke findes i EU, og at en fortsættelse af undersøgelsen vedrørende (køkken)knive af keramiske materialer ville være i strid med EU's og WTO's regler. Klagerne anerkendte, at der, så vidt de vidste, ikke fandtes en sådan produktion i Unionen.
(32)
Det blev tilføjet, at (køkken)knive af keramiske materialer kun sælges fra eksklusive salgssteder, og at distributionskanaler (distributører af køkkenartikler) og den repræsentative sammenslutning (sammenslutning for skæreredskaber) også var forskellige. Undersøgelsen kunne dog ikke bekræfte, at disse forhold var afgørende for en anden forbrugeropfattelse sammenlignet med andre typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale.
(33)
Det blev endvidere fremført, at foranstaltninger vedrørende knive af keramiske materialer ikke ville genskabe redelige markedsvilkår for bordservice, men i stedet ville skade slutforbrugerne (af (køkken)knive af keramiske materialer). Nogle parter anførte, at der ikke kunne være tale om væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen, eftersom (køkken)knive af keramiske materialer ikke produceres i Unionen. Kommissionen gjorde analysen af disse påstande betinget af en konklusion om, hvorvidt (køkken)knive af keramiske materialer og andre typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale kan betragtes som én og samme vare.
(34)
På grundlag af overvejelserne i betragtning 29 ovenfor konkluderede undersøgelsen foreløbigt, at (køkken)knive af keramiske materialer er grundlæggende forskellige fra andre typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale som følge af forskelle i fysiske egenskaber, produktionsprocesser og anvendelsesformål. Påstanden om at udelukke dem fra varedækningen i denne undersøgelse anerkendes derfor foreløbigt.
1.1.3. Varer med kinesisk/orientalsk udseende
(35)
To importører hævdede, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med kinesisk/orientalsk udseende burde udelukkes fra varedækningen. Hovedbegrundelsen var, at denne type varer ikke produceres i Unionen, at efterspørgslen i Unionen efter disse varer altid var blevet dækket af import, og at import af denne type ikke ville have negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens markedsandel.
(36)
Undersøgelsen viste, at der hverken er en universelt anerkendt og objektiv definition af denne kategori eller særlige kendetegn, der identificerer den. EU-producenter kan desuden også fremstille denne stil. Bordservice og køkkenartikler med kinesisk/orientalsk udseende har endvidere ikke et unikt eller anderledes anvendelsesformål. Sidst, men ikke mindst, påviste undersøgelsen, at der i mange asiatiske restauranter anvendes bordservice i vestlig stil, og at de pågældende varer nemt kan erstattes. Påstanden om udelukkelse af varer med kinesisk/orientalsk udseende afvises derfor foreløbigt.
1.1.4. Jernporcelæn
(37)
Det blev på den ene side fremført, at jernporcelæn burde udelukkes fra varedækningen på grund af dets unikke fysiske egenskaber og produktionsproces. Med øget holdbarhed og styrke indeholder råmaterialerne til jernporcelæn angiveligt 6-10 % aluminiumspulver, mens forarbejdningsprocessen for råmaterialerne (kaolin) angiveligt er unik. Jernporcelæn kræver uddannet arbejdskraft og har en højere kvalitet og pris sammenlignet med traditionelt bordservice. Der er desuden ingen, som producerer det i Unionen.
(38)
På den anden side fremførte en importør, at jernporcelæn, der typisk anvendes på restauranter, tegner sig for en betydelig del af den samlede kinesiske produktion af keramiske materialer, og at resultaterne af undersøgelsen ville blive misvisende, hvis det blev udelukket.
(39)
Undersøgelsen viste, at der hverken er en universelt anerkendt og objektiv definition af jernporcelæn eller særlige kendetegn, der identificerer det. EU-producenter fremstiller desuden også denne type bordservice, og både EU-producerede og kinesiske varer konkurrerer direkte. Jernporcelæn har heller ikke et unikt eller anderledes anvendelsesformål. Påstanden om udelukkelse af jernporcelæn fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt.
1.1.5. Håndlavet porcelæn
(40)
En svensk sammenslutning, som repræsenterer relevante svenske importører, argumenterede for en udelukkelse af håndlavet porcelæn fra varedækningen i denne undersøgelse. Den henviste til den gamle tradition for sådant håndværk i Kina, dets overkommelige pris og den anden forbrugeropfattelse af kinesiske håndlavede varer i forhold til ikkehåndlavede varer produceret i Unionen.
(41)
Undersøgelsen viste dog, at der ikke findes en universelt anerkendt/objektiv definition af denne kategori, og at flere EU-producenter rent faktisk fremstiller håndlavet porcelæn. Undersøgelsen påviste hverken grundlæggende forskellige fysiske egenskaber i forhold til andre former for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale eller en anden forbrugeropfattelse sammenlignet med håndlavet porcelæn produceret i Unionen. Påstanden om udelukkelse af håndlavet porcelæn fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt.
1.1.6. Håndmalet bordservice
(42)
Flere importører argumenterede for en udelukkelse af håndmalet bordservice fra varedækningen i denne undersøgelse. I argumenterne fremførtes det, at håndmalet bordservice er målrettet mod en bestemt forbrugertype, at det kan bruges til andre formål end traditionelt bordservice (f.eks. pynt), at det ikke produceres i kommercielle mængder i Unionen, og at det hverken er konkurrencedygtigt eller substituerbart med andet bordservice/andre køkkenartikler; argumenterne vedrørte desuden en anden forbrugeropfattelse, varens luksuriøse og mere skrøbelige karakter samt dens specifikke produktionsproces, som kræver mere arbejdskraft og højt kvalificerede arbejdere.
(43)
Undersøgelsen viste, at varen er fuldstændig identisk med ikkehåndmalet bordservice, indtil håndmalingen finder sted. Den viste også, at den øgede manuelle håndtering, der kræves i produktionsprocessen, ikke gør varen til en anden vare. For de fleste forbrugere er det faktisk vanskeligt, hvis ikke umuligt, at skelne håndmalet porcelæn fra ikkehåndmalet porcelæn. Undersøgelsen viste videre, at håndmalet bordservice normalt har det samme anvendelsesformål som andre typer bordservice af keramisk materiale, og at det ikke nødvendigvis er mere skrøbeligt. Den viste også, at flere EU-producenter rent faktisk fremstiller håndmalet porcelæn, og at varer fremstillet i Unionen og importerede varer konkurrerer direkte. Påstanden om udelukkelse af håndmalet bordservice fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt.
1.1.7. Underglaseret figurativt håndmalet bordservice
(44)
En importør argumenterede for en udelukkelse af underglaseret figurativt håndmalet bordservice fra varedækningen i denne undersøgelse. I argumenterne fremførtes det, at underglaseret håndmalet bordservice kræver en anden produktionsproces, har et andet særligt anvendelsesformål (bruges til fødevarer, hvilket varer med maling på glasur angiveligt ikke kan) og har en anden kvalitet og andre fysiske kendetegn, nemlig fødevaresikkert og 100 % egnet til opvaskemaskine og mikrobølgeovn. Parten fremførte også, at ingen EU-producent kan eller er villig til at fremstille kommercielle mængder af underglaseret figurativt håndmalet bordservice, og tilkendegav, at der ikke er risiko for omgåelse, hvis underglaseret figurativt håndmalet bordservice udelukkes fra varedækningen i denne undersøgelse. Det hævdedes også, at forbrugerne ville opfatte det anderledes, idet det opfattes som et samler-/livsstilsobjekt snarere end en del af et mærke og ikke sælges som komplette stel.
(45)
Undersøgelsen viste dog, at der ikke findes en universelt anerkendt/objektiv definition af denne kategori, og at flere EU-producenter rent faktisk kan fremstille denne type porcelæn. Det blev desuden bemærket, at varer fremstillet i Unionen og importerede varer konkurrerer direkte. Undersøgelsen viste, at varen fysisk er fuldstændigt identisk med ikkehåndmalet bordservice, og at den gennemsnitlige forbruger ikke skelner mellem underglaseret figurativt håndmalet bordservice og andre typer dekoreret bordservice. Den viste også, at den øgede manuelle håndtering, der kræves i produktionsprocessen, ikke gør varen til en anden vare, og at underglaseret figurativt håndmalet bordservice grundlæggende har det samme anvendelsesformål som andre typer bordservice af keramisk materiale. Påstanden om udelukkelse af underglaseret figurativt håndmalet bordservice fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt.
1.1.8. Bordservice produceret uden for EU
(46)
I nogle importørers fremstillinger hævdes det, at undersøgelsen bør begrænses til markeder, der forsynes af de klagende EU-producenter. Ellers vil told skade visse »specialiserede« importører, uden at de kan købe fra EU-producenter. Det fremføres også, at EU-producenter med mærkevarer ikke producerer for andre virksomheder, og at EU-producenter hverken effektuerer små ordrer eller arbejder med støbeforme, der kræves til bestemte former. EU-producenter er desuden ikke fleksible og tilbyder ikke gaveartikler.
(47)
Denne påstand afvises foreløbigt, da den er for bred og udefineret, og da der ikke er et objektivt grundlag for en sådan udelukkelse. EU-producenter har desuden et bredt vareudvalg og tilbyder regelmæssigt nye varer, således at kollektioner og varer løbende varierer. De typer varer og kvaliteter, der produceres af EU-erhvervsgrenen, findes også almindeligvis hos eksportører. Undersøgelsen viste endvidere, at nogle EU-producenter producerer varer under andre parters mærker. Den konstaterede også, at EU-producerede og kinesiske importerede varer konkurrerer direkte, nemt kan erstattes og har samme anvendelsesformål, lignende produktionsprocesser og kundeopfattelse. Spørgsmålet om fleksibilitet er omhandlet i afsnittet om Unionens interesser.
1.1.9. Stentøj
(48)
En importør med produktion i Kina fremførte, at import af stentøjsvarer, primært køkkenartikler, burde udelukkes fra varedækningen. Denne part hævdede, at der kun sker marginal produktion af stentøjsvarer i EU, og at klagerne højst sandsynligt havde medtaget stentøjsvarer for at foregribe omgåelse. Importøren fremførte videre, at vedkommendes priser for importerede varer var meget højere end EU-producenternes priser, og at denne import ikke forvoldte pristryk eller skade.
(49)
Undersøgelsen har dog påvist, at EU-produktionen af stentøj er betydelig. Den konkluderede, at EU-producerede og kinesiske importerede stentøjsvarer konkurrerer direkte, nemt kan erstattes og har samme anvendelsesformål, lignende produktionsprocesser og kundeopfattelse, samt fysiske kendetegn. Prisrelaterede påstande er omhandlet i betragtning 239. Påstanden om udelukkelse af stentøj fra varedækningen i denne undersøgelse afvises derfor foreløbigt.
(50)
Alternativt fremførte parten, at glaserede og/eller emaljerede stentøjsvarer eller kulørte og/eller delvist glaserede og/eller emaljerede stentøjsvarer burde udelukkes fra varedækningen i undersøgelsen. En konklusion vedrørende dette punkt kan dog ikke drages på dette trin i proceduren.
1.1.10. Andre påstande
(51)
En importør fremførte, at varedækningen i undersøgelsen var for bred til, at der kunne foretages en rimelig sammenligning af varetyperne. En importør med producentinteresser i Kina fremførte et lignende synspunkt. I den forbindelse henviste nogle parter også til varer, der alene har dekorative formål.
(52)
I den henseende beskrives de relevante kriterier, der skal anvendes til at fastslå, hvorvidt en vare, der er genstand for en undersøgelse, kan betragtes som én og samme vare, dvs. de fysiske og tekniske egenskaber, nærmere nedenfor. Varer, der alene har dekorative formål, er derfor ikke omfattet. Selv om de forskellige typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale kan have forskellige specifikke egenskaber, viste undersøgelsen, at deres grundlæggende egenskaber med undtagelse af knive af keramisk materiale stadig er identiske. Det forhold, at den pågældende vare kan fremstilles med variationer i produktionsprocessen, er desuden ikke et kriterium i sig selv, der kan give anledning til en opdeling i to eller flere separate varer. Endelig viste undersøgelsen også, at de forskellige typer af den pågældende vare generelt bliver solgt gennem de samme salgskanaler. Mens visse specialbutikker eventuelt fokuserer på visse specifikke typer, sælger de fleste distributører (detailhandlere, varehuse og supermarkeder) forskellige typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale for således at give deres kunder adgang til et bredt sortiment. Påstande om, at varedækningen i denne undersøgelse er for bred, afvises derfor foreløbigt.
(53)
En part fremførte, at visse krydderikværne af keramisk materiale burde udelukkes fra varedækningen. Undersøgelsen kunne dog ikke drage en konklusion med hensyn til deres særlige egenskaber, og påstanden afvises derfor foreløbigt.
1.2. Konklusion om den pågældende vare
(54)
Det fremgik af undersøgelsen, at alle typer bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale trods forskelle i egenskaber og stilart har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, dvs. bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der er beregnet til at komme i kontakt med fødevarer, grundlæggende anvendes til samme formål og kan betragtes som forskellige typer af den samme vare.
(55)
Ud over det forhold, at de alle har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber, er alle disse forskellige stilarter og typer i direkte indbyrdes konkurrence og i meget vid udstrækning substituerbare. Der er ikke nogen klare skillelinjer mellem dem, dvs. der er en del overlapning og konkurrence mellem forskellige varetyper, og almindelige købere skelner ofte ikke mellem porcelænsvarer og ikkeporcelænsvarer.
(56)
Som forklaret i betragtning 28-33 ovenfor anses det også for hensigtsmæssigt at indsnævre den definition af varedækning, der er udgangspunktet for undersøgelsen, ved at udelukke knive af keramisk materiale. Den pågældende vare defineres derfor foreløbigt som bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, ekskl. knive, med oprindelse i Kina henhørende under KN-kode ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 og ex 6912 00 90.
(57)
Med henblik på denne procedure og i overensstemmelse med Unionens sædvanlige praksis konkluderes det derfor, at alle typer af den ovenfor beskrevne vare, med undtagelse af knive af keramisk materiale, skal betragtes som værende én og samme vare.
2. Samme vare
(58)
Undersøgelsen har vist, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, som fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, bordservice af keramisk materiale, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, og bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, som importeres til Unionen fra Kina, samt bordservice af keramisk materiale, der fremstilles og sælges i referencelandet Brasilien, har de samme grundlæggende fysiske og kemiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelsesformål.
2.1. Påstande
(59)
I forbindelse med undersøgelsen hævdede visse interesserede parter, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, som fremstilles og sælges af EU-erhvervsgrenen i Unionen, ikke svarede til den pågældende vare. De påstod, at dette især gjorde sig gældende med hensyn til varernes forskellige egenskaber, kvalitet, forbrugeropfattelser, salgskanaler og markedssegmentering. Det blev endvidere fremført, at forbrugere i Unionen som regel opfatter den pågældende vare som en billigere vare, og at disse varer ikke nyder godt af nogen mærkevareeffekt.
(60)
Undersøgelsen viste, at der var modstridende erklæringer fra importørerne i den henseende. Nogle fremførte, at den pågældende vare normalt er af ringere kvalitet og er placeret i en anden priskategori sammenlignet med EU-producerede varer, mens andre hævdede, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale af bestemte mærker produceret i det pågældende land importeres til højere priser fra Kina.
(61)
På den ene side anførte en ikkestikprøveudvalgt importør, at tyske producenter lægger særlig vægt på kvalitetsprofilen »made in Germany«. Parten fremførte, at kvaliteten af bestik leveret af visse tyske mærker er betydeligt bedre på grund af produktionsmetoden, mens andre importører anførte, at de importerede varer fra Kina på grund af den gode kvalitet, støbemulighederne og den uddannede arbejdskraft. Undersøgelsen bekræftede, at der i EU produceres bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale af både lav og høj kvalitet, som sælges via de samme distributionskanaler som den pågældende vare, dvs. via uafhængige detailhandlere, ikkespecialiserede supermarkeder, stormagasiner osv. De konkurrerer derfor på det samme marked.
(62)
Oprindelseslandet angives desuden ikke altid på bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. Det er derfor vanskeligt for forbrugeren at skelne mellem bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale fremstillet i det pågældende land og varer fremstillet i Unionen.
2.2. Konklusion
(63)
Det konkluderes derfor, at bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der produceres i og eksporteres fra det pågældende land, bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der produceres i Brasilien og sælges på det brasilianske marked, og bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, der produceres og sælges i Unionen, har de samme grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelsesformål og derfor betragtes som én og samme vare i henhold til grundforordningens artikel 1, stk. 4, om end der kan være mindre forskelle.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(64)
I medfør af grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), skal den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import med oprindelse i Kina beregnes i overensstemmelse med stk. 1-6 i nævnte artikel for producenter, som opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Til orientering er disse kriterier kort beskrevet herunder:
-
Erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og omkostningerne afspejler markedspriserne.
-
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i overensstemmelse med internationale regnskabsstandarder og anvendes til alle formål.
-
Der må ikke være videreført nogen væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system.
-
Der skal forefindes konkurs- og ejendomslove, der garanterer stabilitet og retssikkerhed.
-
Valutaomregninger skal finde sted til markedskurs.
(65)
Som fastlagt i betragtning 12 ovenfor anmodede 11 eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter fra Kina om markedsøkonomisk behandling og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular. En eksporterende producent trak dog efterfølgende sin anmodning om markedsøkonomisk behandling tilbage.
(66)
I sin dom i sag C-249/10 P - Brosmann m.fl. mod Rådet - erklærede Domstolen, at den i artikel 17 i grundforordningen omhandlede stikprøveteknik ikke kan anvendes til at træffe afgørelse om de anmodninger om individuel markedsøkonomisk behandling, der er indgivet i henhold til artikel 2, stk. 7, litra c). Domstolen fandt i sin dom, at de samarbejdsvillige producenter, som ikke indgår i stikprøven, i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), er berettigede til at få deres anmodning om markedsøkonomisk behandling gennemgået, uanset om der bliver beregnet en individuel dumpingmargen for disse virksomheder uden for stikprøven. (3) På baggrund af denne dom blev det besluttet at undersøge ikke kun anmodningerne om markedsøkonomisk behandling fra de tre eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, som indgik i stikprøven, men også fra de syv eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven. Kommissionen indhentede alle oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling hos de pågældende virksomheder.
(67)
Det er Unionens faste og ensartede praksis at undersøge, om en gruppe af forretningsmæssigt forbundne virksomheder som helhed opfylder betingelserne for markedsøkonomisk behandling. Hvis et datterselskab eller en anden virksomhed, der er forretningsmæssigt forbundet med ansøgeren i Kina, direkte eller indirekte er involveret i produktionen eller salget af den pågældende vare, gennemføres undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling derfor for hver enkelt virksomhed og for gruppen af virksomheder som helhed.
(68)
I overensstemmelse hermed blev anmodningerne om markedsøkonomisk behandling fra ti eksporterende producenter, der bestod af 16 juridiske enheder, bekræftet.
(69)
Ingen af de ti samarbejdsvillige eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina viste sig at opfylde kriterierne for at blive indrømmet markedsøkonomisk behandling. Undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling viste navnlig, at ingen af de eksporterende producenter, hverken individuelt eller som gruppe, har ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring. Undersøgelsen viste også, at syv virksomheder eller grupper af virksomheder ikke over for Kommissionen kunne påvise, at der ikke var overført fordrejninger fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system. Tre af de ti virksomheder kunne desuden ikke påvise, at erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og at omkostningerne afspejler markedspriserne.
(70)
Under kontrolbesøget hos en af ovennævnte virksomheder blev det desuden konstateret, at den havde indgivet misvisende og mangelfulde oplysninger i sin ansøgningsformular vedrørende markedsøkonomisk behandling, navnlig vedrørende en forretningsmæssigt forbundet virksomhed. Virksomhedens samarbejde var generelt særdeles mangelfuldt, og den blev derfor informeret om, at grundforordningens artikel 18, stk. 1, muligvis kunne tages i anvendelse, og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. De modtagne bemærkninger bekræftede det manglende samarbejde, navnlig med hensyn til den forretningsmæssigt forbundne virksomhed. Det besluttes derfor foreløbigt, at virksomheden ikke længere kan betragtes som en samarbejdsvillig eksporterende producent, og at foreløbige eller endelige afgørelser vil blive truffet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18.
(71)
Kommissionen underrettede officielt de pågældende virksomheder i Kina, de kinesiske myndigheder og klageren om resultaterne af undersøgelsen vedrørende markedsøkonomisk behandling. De fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt, hvis der var særlige grunde til, at de burde høres.
(72)
Flere virksomheder fremførte, at Kommissionen ikke havde besvaret deres anmodning om markedsøkonomisk behandling inden for den periode på tre måneder, der er fastsat i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c). Undersøgelsen ville dermed være behæftet med en procedurefejl, og Kommissionen burde i henhold til Brosmann-dommen (4) afbryde undersøgelsen.
(73)
Kommissionen anerkender, at det i dette særlige tilfælde som følge af det store antal anmodninger om markedsøkonomisk behandling, der blev undersøgt og kontrolleret på stedet i Kina, ikke var muligt at træffe en afgørelse om anmodningerne om markedsøkonomisk behandling inden for den angivne frist. Kommissionen minder dog om, at Retten for nylig har afgjort, at en afgørelse om markedsøkonomisk behandling truffet uden for den frist på tre måneder, som er fastlagt i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c), ikke i sig selv er nok til at føre til en annullering af en forordning om indførelse af antidumpingforanstaltninger (5). Påstanden afvises derfor.
(74)
Seks virksomheder anfægter endvidere Kommissionens vurdering af, at de ikke har ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring. Kommissionen undersøgte nøje disse påstande og konstaterede, at de afgivne forklaringer ikke kunne afkræfte de samlede afgørelser, der blev truffet efter kontrollen på stedet. I nogle tilfælde var de nye oplysninger desuden i modstrid med tidligere fremlagte oplysninger, mens virksomhederne i andre tilfælde fremlagde ny dokumentation, der ikke tidligere var blevet indgivet eller gjort tilgængelig under kontrollen på stedet.
(75)
Fem virksomheder anfægter også Kommissionens afgørelse om, at de ikke havde påvist, at der ikke var overført væsentlige fordrejninger fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system. De modtagne bemærkninger kunne dog ikke ændre Kommissionens afgørelser efter kontrolbesøgene. Virksomhederne fremlagde f.eks. ikke dokumentation, der kunne afvise Kommissionens oprindelige afgørelser om, at fordrejninger er overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system med hensyn til aktiver og brugsretten til jord.
(76)
Endelig anfægter to virksomheder afgørelserne om, at de ikke påviste, at erhvervsmæssige beslutninger træffes på grundlag af markedsvilkårene og uden væsentlig statslig indgriben, og at omkostningerne afspejler markedspriserne. Bemærkningerne fra én virksomhed afkræfter dog ikke Kommissionens afgørelse om, at staten greb ind i virksomhedens rekrutteringspolitik, mens den anden virksomhed fremlagde nye og modstridende oplysninger om køb af råmaterialer.
(77)
Det følger af ovennævnte, at ingen af de fremførte argumenter kunne ændre afgørelserne med hensyn til markedsøkonomisk behandling.
(78)
På baggrund af ovenstående kunne ingen af de ti samarbejdsvillige eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter i Kina, der havde anmodet om markedsøkonomisk behandling, dokumentere, at de opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
2. Individuel behandling
(79)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan der fastsættes en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen i tilfælde, hvor virksomhederne kan bevise, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5. Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
-
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede selskaber eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
-
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
-
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige embedsmænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
-
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
-
Statens indgriben er ikke af sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(80)
Tre eksporterende producenter, som indgik i stikprøven, og syv eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, og som anmodede om markedsøkonomisk behandling, anmodede også om individuel behandling, hvis virksomheden ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling. To stikprøveudvalgte eksporterende producenter og fire eksporterende producenter, der ikke var udtaget til stikprøven, anmodede desuden kun om individuel behandling. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17, stk. 1, blev kun anmodningerne om individuel behandling fra virksomhederne i stikprøven undersøgt.
(81)
Eftersom alle anmodninger om markedsøkonomisk behandling er blevet foreløbigt afvist, fastslås det foreløbigt på grundlag af de foreliggende oplysninger, at alle stikprøveudvalgte virksomheder, der har anmodet om individuel behandling, opfylder kriterierne for at blive indrømmet individuel behandling.
3. Individuel undersøgelse
(82)
Syv samarbejdsvillige eksporterende producenter eller grupper af eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, havde indgivet anmodninger om individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3.
(83)
I denne fase af proceduren har Kommissionen ikke truffet nogen afgørelser med hensyn til anmodningerne om individuel undersøgelse; de vil blive truffet senere.
4. Normal værdi
4.1. Valg af referenceland
(84)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedspriserne eller en beregnet normal værdi i et referenceland.
(85)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at anvende Den Russiske Føderation som hensigtsmæssigt referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi, og den opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(86)
Kommissionen modtog flere henvendelser om, at Rusland ikke var et hensigtsmæssigt referenceland. Det oplystes bl.a., at Rusland er et marked for førsteklassesporcelæn specialiseret i pyntegenstande fremstillet af dyre materialer, og at den indenlandske produktion af den pågældende vare er forholdsvis lille sammenlignet med det indenlandske forbrug. Det russiske marked er desuden beskyttet af ikketoldmæssige hindringer, f.eks. GOST-certificeringssystemerne. Det konkluderedes derfor, at Rusland ikke er et passende referenceland.
(87)
Kommissionen undersøgte følgelig, om det var hensigtsmæssigt at anvende andre lande som referenceland, og henvendte sig til kendte producenter i flere lande, herunder Thailand, Indien, Malaysia, Tyrkiet, Brasilien, Ukraine, Indonesien, Egypten, Colombia, Sydkorea, Bangladesh og Argentina, og derefter bekræftede producenter fra Indien, Tyrkiet, Brasilien og Rusland, at de var villige til at samarbejde med Kommissionen. Kun tre producenter fra henholdsvis Brasilien, Thailand og Rusland besvarede dog spørgeskemaet. Undersøgelsen viste, at Brasilien har et konkurrencedygtigt hjemmemarked for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med adskillige producenter og en forholdsvis lav told. Oplysningerne i den samarbejdsvillige brasilianske producents besvarelse blev analyseret og fundet pålidelige med hensyn til beregning af den normale værdi.
(88)
I lyset af ovenstående og ud fra alle de foreliggende oplysninger vælges Brasilien foreløbigt som egnet og rimeligt referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
4.2. Fastsættelse af den normale værdi
(89)
Eftersom alle anmodninger om markedsøkonomisk behandling blev afvist, blev den normale værdi for alle kinesiske eksporterende producenter fastsat på grundlag af oplysninger fra den samarbejdsvillige producent i referencelandet, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
(90)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om salget af samme vare til uafhængige kunder i Brasilien var repræsentativt. Det konstateredes, at den brasilianske samarbejdsvillige producents hjemmemarkedssalg af samme vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de eksporterende producenter i stikprøven.
(91)
Kommissionen undersøgte dernæst, om dette salg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable salg til uafhængige kunder. Salgstransaktionerne blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Den brasilianske producents produktionsomkostninger for UP blev derfor fastlagt.
(92)
For de varetyper, hvor over 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af den pågældende varetype lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på denne type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi efter varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var fortjenstgivende eller ej.
(93)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitspris for denne varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun de fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype i UP.
(94)
Hvad angår de varetyper, der ikke var fortjenstgivende, blev den normale værdi beregnet ved hjælp af den brasilianske producents produktionsomkostninger plus SA&G og fortjenstmargenen for de af den brasilianske producents varetyper, der er fortjenstgivende.
5. Eksportpriser for eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling
(95)
For alle de samarbejdsvillige eksporterende producenter, som blev indrømmet individuel behandling, og hvis eksportsalg til Unionen gik direkte til uafhængige kunder, blev eksportpriserne således fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.
6. Sammenligning
(96)
Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. Dumpingmargenerne blev fastlagt ved at sammenligne de individuelle eksportpriser ab fabrik hos eksportørerne i stikprøven med referenceproducentens salgspriser på hjemmemarkedet eller den beregnede normale værdi.
(97)
For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Der blev foretaget passende justeringer for forskelle i omsætningsled, fysiske egenskaber og andre faktorer, der påvirker prisernes sammenlignelighed, navnlig »branding«.
(98)
Det blev først undersøgt, om en justering for forskelle i omsætningsled, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra d), var berettiget. I den henseende blev det konstateret, at den kinesiske eksport primært sker på grossistniveau, mens salget i referencelandet også sker på detailniveau. Undersøgelsen fastslog yderligere, at de forskellige distributionskæder på begge markeder påvirkede prisniveauet og dermed den rimelige sammenligning af eksportprisen og den normale værdi. Undersøgelsen viste også, at størstedelen af den kinesiske eksport fandt sted i store mængder, mens størstedelen af hjemmemarkedssalget i referencelandet fandt sted i mindre mængder, hvilket resulterede i prisforskelle i samme omsætningsled på de pågældende to markeder. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev den normale værdi derfor justeret på grundlag af prisforskellene i samme omsætningsled i referencelandet og i givet fald på grundlag af de konstaterede prisforskelle, for så vidt angår solgte mængder i hvert omsætningsled.
(99)
Dernæst blev det undersøgt, om en justering for forskelle i fysiske egenskaber, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra a), var berettiget. I den henseende fastslog undersøgelsen, at kinesiske eksporterende producenter inddeler deres varer i op til fem forskellige klasser fra A til E med betydelige prisforskelle. Størstedelen af eksporten til Unionen består dog af klasse A-, B- eller C-varer eller en kombination heraf. Denne klasseinddeling er dog hverken universel eller baseret på generelle industristandarder, men er i stedet virksomhedsspecifik og muliggør prisdifferentiering. Producenten i referencelandet sælger kun varer svarende til klasse A på hjemmemarkedet i Brasilien, og det blev følgelig vurderet, at prisernes sammenlignelighed blev berørt. I overensstemmelse hermed blev eksportprisen opjusteret til niveauet for kinesiske klasse A-varer for at være sammenlignelig med den vare, der sælges af referenceproducenten på det brasilianske marked.
(100)
Undersøgelsen fastslog for det tredje, at den brasilianske producent kun sælger mærkevarer på det brasilianske marked, mens de kinesiske eksporterende producenter ikke sælger mærkevarer, men i stedet varer under eget mærke (»private label«) eller generisk bordservice og generiske køkkenartikler af keramisk materiale. Mærkevarer opfattes normalt af kunderne som varer kendetegnet ved deres design og en vis prestige og kvalitet, og de kan derfor opnå højere markedspriser, mens generiske (eget mærke) varer normalt sælges til betydeligt lavere priser, selv om de har samme fysiske og tekniske egenskaber. Merværdien ved en mærkevare kan generelt ikke kvantificeres præcist, da den afhænger af mange forskellige faktorer, som f.eks. kundeopfattelse, varemærkegenkendelse og andre ikkekvantificerbare faktorer, men den brasilianske producent har dog i dette særlige tilfælde bekræftet, at vedkommendes mærkevarer af keramisk materiale kan sælges til betydeligt højere priser på det brasilianske marked end andre generiske varer uden mærke. I overensstemmelse hermed blev der fortaget en yderligere justering af den normale værdi i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra k).
(101)
Der blev foretaget yderligere passende justeringer for transport-, forsikrings- og håndteringsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, bankgebyrer og provisioner i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
7. Dumpingmargener
(102)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12, blev dumpingmargenerne for samarbejdsvillige eksporterende producenter, der blev indrømmet individuel behandling, fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af den justerede normale værdi for referencelandet og det vejede gennemsnit af hver enkelt virksomheds justerede eksportpris for den pågældende vare udtrykt som en procentdel af cif-prisen Unionens grænse, ufortoldet.
(103)
Der blev beregnet et vejet gennemsnit af dumpingmargenerne for de eksporterende producenter i stikprøven for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven. På det grundlag blev den midlertidige dumpingmargen for de eksporterende producenter uden for stikprøven, udtrykt i procent af cif-prisen Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til 26,6 %.
(104)
For at beregne den landsdækkende dumpingmargen for ikke samarbejdsvillige eller ukendte eksporterende producenter i Kina blev graden af samarbejdsvilje først beregnet på grundlag af en sammenligning af den eksportmængde til Unionen, som den samarbejdsvillige eksporterende producent havde oplyst, og Eurostats tilsvarende statistikker.
(105)
I denne undersøgelse var graden af samarbejdsvilje fra Kina høj for en fragmenteret industri, idet de eksporterende producenter, der gav sig til kende, repræsenterer over 60 % af den samlede eksport af den pågældende vare fra Kina til Unionen. Den landsdækkende margen for alle andre eksporterende producenter blev derfor beregnet ved hjælp af det vejede gennemsnit af de højeste dumpingmargener, der var fastlagt for repræsentative varetyper og -mængder for de stikprøveudvalgte eksporterende producenter. På dette grundlag blev det landsdækkende dumpingniveau foreløbigt fastsat til 58,8 % af cif-prisen Unionens grænse, ufortoldet.
(106)
På det grundlag blev de midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, fastsat til følgende:
Virksomhed
Midlertidig dumpingmargen
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd og Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd, Shandong Silver Phoenix Co., Ltd, Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd og Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
Samarbejdsvillige eksporterende producenter uden for stikprøven
26,6 %
Landsdækkende dumpingmargen
58,8 %
D. SKADE
1. EU-produktion og EU-erhvervsgren
(107)
Alle tilgængelige oplysninger om EU-producenterne, herunder oplysninger anført i klagen og efterfølgende indsendelser vedrørende producenter, der ikke gav sig til kende i denne undersøgelse, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion. Den samlede EU-produktion af den samme vare blev anslået ved at ekstrapolere data fra de europæiske og nationale sammenslutninger, som blev krydstjekket med data fra producenterne samt videnskabelige og statistiske kilder.
(108)
I løbet af UP blev den samme vare fremstillet af mere end 200 EU-producenter i Unionen. På det grundlag, som er omtalt i foregående betragtning, blev den samlede EU-produktion anslået til ca. 240 200 tons i UP. De EU-producenter, der tegner sig for den samlede produktion i Unionen, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og benævnes i det følgende »EU-erhvervsgrenen«. EU-erhvervsgrenen blev opdelt i to segmenter: SMV'er og store virksomheder. SMV'er tegnede sig for 42 % af den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden. EU-produktionen er særdeles fragmenteret, men er koncentreret i Tjekkiet, Frankrig, Tyskland, Italien, Polen, Portugal, Rumænien, Spanien og Det Forenede Kongerige.
2. EU-forbruget
(109)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af importoplysninger fra Eurostat for den pågældende vare og indsendte oplysninger om EU-erhvervsgrenens salgsmængder på EU-markedet.
(110)
På dette grundlag udviklede EU-forbruget sig således:
Tabel 1
Mængde (tons)
2008
2009
2010
UP
EU-forbruget
826 896
687 609
750 830
726 614
Indeks (2008 = 100)
100
83
91
88
(111)
Forbruget af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale i Unionen faldt i den betragtede periode generelt med 12 %. Det største fald på 17 % fandt sted mellem 2008 og 2009.
(112)
Dette samlede fald i forbruget i den betragtede periode skal ses i sammenhæng med fremgangen siden den økonomiske krise i 2009. Der er gode udsigter for markedet for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale (6).
3. Import fra det pågældende land
3.1. Mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land
(113)
I henhold til Eurostat-data udviklede mængde, markedsandel og gennemsnitspriser for import af den pågældende vare sig som følger:
Tabel 2
Import fra Kina
2008
2009
2010
UP
Importmængde (tons)
535 593
449 346
516 618
485 814
Indeks (2008 = 100)
100
84
96
91
Markedsandel
64,8 %
65,3 %
68,8 %
66,9 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/ton)
1 274
1 307
1 473
1 499
Indeks (2008 = 100)
100
103
116
118
(114)
Mængden af den samlede import fra Kina faldt med 9 % i løbet af den betragtede periode og udgjorde ca. 485 814 tons i UP. Det bør dog bemærkes, at importen fra Kina i procent faldt mindre end det samlede EU-forbrug. Set over hele den betragtede periode steg markedsandelen for importen fra Kina således fra 64,8 % i 2008 til 66,9 % i UP.
(115)
Importprisen steg med 17,7 % i den betragtede periode fra 1 274 EUR/ton til 1 499 EUR/ton. Dette er den gennemsnitlige importpris pr. ton for al import af den pågældende vare, og tendensen kan derfor blive påvirket af ændringer i varesortimentet.
3.2. Prisunderbud
(116)
Det vejede gennemsnit af de stikprøveudvalgte EU-producenters salgspriser over for ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til prisen ab fabrik, dvs. uden transportomkostninger i EU og efter fradrag af rabatter, blev for at analysere prisunderbud sammenlignet med det tilsvarende vejede gennemsnit af de priser, som de samarbejdsvillige eksportører fra Kina anvendte over for den første uafhængige kunde på EU-markedet, dvs. med fradrag af rabatter og eventuelt justeret til cif-prisen EU's grænse og endvidere for gældende told, omkostninger ved toldbehandling og omkostninger efter import. Priser for varer af lavere kvalitet blev justeret til priser for varer i klasse A, da varer af lavere kvalitet fra forbrugernes synspunkt blev vurderet at konkurrere med varer i klasse A, jf. betragtning 60 ovenfor. EU-erhvervsgrenens priser blev også justeret for forskelle i omsætningsled og for at udligne priselementet i forbindelse med mærkevarer.
(117)
Sammenligningen viste, at dumpingimporten af den pågældende vare med oprindelse i Kina i undersøgelsesperioden blev solgt i EU til priser, som lå 26,3 % til 47,6 % under EU-erhvervsgrenens priser, udtrykt som en procentdel heraf.
4. EU-erhvervsgrenens situation
4.1. Generelt
(118)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation.
(119)
Makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet og dumpingmargenernes størrelse) blev analyseret for hele EU-erhvervsgrenen. Vurderingen blev baseret på oplysninger fra europæiske og nationale sammenslutninger, som blev krydstjekket med data fra EU-producenter og tilgængelige officielle statistikker.
(120)
Analysen af mikroøkonomiske indikatorer (lagre, salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at skaffe kapital, lønninger og produktionsomkostninger) blev foretaget for de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Analysen blev baseret på deres oplysninger, som blev behørigt efterprøvet.
(121)
For nogle mikroøkonomiske indikatorer (salgspris, rentabilitet, investeringsafkast og produktionsomkostninger) blev resultaterne for de stikprøveudvalgte virksomheder i det specifikke segment vægtet i overensstemmelse med det pågældende segments andel af den samlede EU-produktion (ved hjælp af den specifikke vægtning med hensyn til produktionsmængde for hvert segment i forhold til den samlede sektor for bordservice af keramisk materiale - 42 % for SMV'er og 58 % for ikke-SMV'er). Det blev således sikret, at de store virksomheders resultater ikke dominerede skadesanalysen, med henblik på korrekt at afspejle de mindre virksomheders situation, da de tilsammen tegner sig for stor andel af EU-produktionen.
4.2. Makroøkonomiske indikatorer
4.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(122)
I den betragtede periode udviklede EU-erhvervsgrenens produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse sig på følgende måde:
Tabel 3
2008
2009
2010
UP
Produktionsmængde (tons)
281 300
230 300
235 700
240 200
Indeks (2008 = 100)
100
82
84
85
Produktionskapacitet (tons)
371 540
361 253
326 573
324 072
Indeks (2008 = 100)
100
97
88
87
Kapacitetsudnyttelse
75,7 %
63,8 %
72,2 %
74,1 %
Indeks (2008 = 100)
100
84
95
98
(123)
EU-erhvervsgrenens produktion faldt med 15 % i den betragtede periode. Generelt er reduktionen mere markant end faldet i EU's forbrug i samme periode. Produktionen begyndte ikke at stige igen på samme måde som forbruget i 2010.
(124)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med 13 % i den betragtede periode. På trods af dette faldt erhvervsgrenens udnyttelsesgrad yderligere i den betragtede periode med samlet set 2 % til 74,1 %.
4.2.2. Salgsmængde og markedsandel
(125)
EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder faldt med en højere sats (8 % mere) end faldet i forbruget i den betragtede periode. I perioden 2009-2010 faldt salgsmængden fortsat, mens EU-forbruget dog steg med 8 %.
Tabel 4
Mængde (tons)
2008
2009
2010
UP
Salg i Unionen
190 332
156 798
152 609
152 095
Indeks (2008 = 100)
100
82
80
80
(126)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt med 9 % i den betragtede periode svarende til 2,1 procentpoint.
Tabel 5
2008
2009
2010
UP
Markedsandel i EU
23,0 %
22,8 %
20,3 %
20,9 %
Indeks (2008 = 100)
100
99
88
91
4.2.3. Beskæftigelse og produktivitet
(127)
I den betragtede periode faldt beskæftigelsen med 21 %. Tendensen følger det samme mønster som faldet i salgsmængde på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder.
Tabel 6
2008
2009
2010
UP
Antal ansatte
31 559
26 146
24 993
25 093
Indeks (2008 = 100)
100
83
79
79
(128)
Produktiviteten i EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, målt som output pr. ansat pr. år, steg med 8 % i den betragtede periode. Dette skyldes delvist EU-erhvervsgrenens indsats for at modvirke presset fra dumpingimporten fra Kina.
Tabel 7
2008
2009
2010
UP
Produktivitet (tons/ansat)
8,9
8,8
9,4
9,6
Indeks (2008 = 100)
100
99
106
108
4.2.4. Dumpingmargenens størrelse
(129)
Ovenstående afsnit om dumping indeholder nærmere oplysninger om dumpingmargenerne. De fastslåede margener ligger alle væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af omfanget af og priserne på dumpingimporten kan virkningerne af den faktiske dumpingmargen endvidere ikke anses for at være ubetydelige.
4.3. Mikroøkonomiske indikatorer
4.3.1. Lagerbeholdninger
(130)
EU-erhvervsgrenens slutlagre faldt med 14 % i absolutte tal i den betragtede periode. I henhold til undersøgelsen er dette ikke en afgørende faktor for denne type erhvervsgren, som generelt arbejder efter ordre.
Tabel 8
2008
2009
2010
UP
Lagerbeholdninger (ton)
7 754
6 647
7 611
6 647
Indeks (2008 = 100)
100
86
98
86
4.3.2. Salgspriser
(131)
EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet faldt med 12 % i løbet af den betragtede periode.
Tabel 9
2008
2009
2010
UP
Gennemsnitlig salgspris i EU ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EUR/ton)
4 103
3 818
3 811
3 615
Indeks (2008 = 100)
100
93
93
88
4.3.3. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og lønninger
(132)
Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at rejse kapital og lønninger i EU-erhvervsgrenen udviklede sig på følgende måde i den betragtede periode:
Tabel 10
2008
2009
2010
UP
Nettofortjeneste ved EU-salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af nettosalg)
4,2 %
2,2 %
0,1 %
3,5 %
Likviditet (EUR)
10 531 970
6 205 824
9 267 381
11 998 647
Indeks (2008 = 100)
100
59
88
114
Nettoinvesteringer (EUR)
13 686 363
9 423 983
10 805 215
9 690 923
Indeks (2008 = 100)
100
69
79
71
Investeringsafkast (nettofortjenesten i % af den bogførte nettoværdi af investeringerne)
19,2 %
14,8 %
-51,3 %
5,5 %
Indeks (2008 = 100)
100
77
- 267
29
Årlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
20 436
20 526
21 619
20 832
Indeks (2008 = 100)
100
100
106
102
(133)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet faldt med 0,7 procentpoint i løbet af den betragtede periode. Rentabiliteten var lavest i 2010, idet faldet nåede op på 4,1 procentpoint fra 2008 til 2010.
(134)
Det bemærkes, at EU-erhvervsgrenen allerede befandt sig i en skrøbelig situation ved begyndelsen af den betragtede periode som følge af den enorme lavprisimport fra Kina til EU-markedet, som steg kraftigt i perioden 2002-2004, og som havde opnået en særdeles betydelig markedsandel efter afskaffelsen af importkontingenter for sådan import fra og med 2005. Dette havde forårsaget en større omstrukturering af sektoren, som var i slutfasen ved begyndelsen af den betragtede periode.
(135)
I lyset af denne udvikling før den betragtede periode kan den fortjeneste, der blev opnået ved begyndelsen af perioden, ikke betragtes som den sædvanlige fortjeneste. Idet der ikke foreligger oplysninger herom, vurderes det, at det sædvanlige fortjenstniveau for en anden almindeligt anvendt og vigtig forbrugervare, som har været genstand for en antidumpingundersøgelse, nemlig fodtøj af læder, i stedet midlertidigt kan anvendes som gyldigt benchmark. Fortjenstniveauet er 6 % (7). Det er derfor klart, at EU-erhvervsgrenen som helhed i den betragtede periode aldrig kunne opnå et fortjenstniveau, der kan betegnes som rimeligt for denne vare.
(136)
EU-erhvervsgrenens likviditet steg samlet set betydeligt i løbet af den betragtede periode. Dette kan dog tilskrives enkelte større og veletablerede virksomheder, da dette ikke var tilfældet for SMV'erne. Nettoinvesteringsniveauet faldt med 33 %. Det skal dog bemærkes, at investeringsniveauet for SMV'er ved udgangen af den betragtede periode blev næsten ikkeeksisterende. Kun to ikke-SMV'er havde råd til at foretage betydelige investeringer i den betragtede periode. Faldet i investeringsafkast oversteg faldet i rentabilitet i hele den betragtede periode.
(137)
Mellem 2008 og undersøgelsesperioden steg gennemsnitslønnen pr. ansat med 2 %. Denne stigning i lønomkostninger er betydeligt lavere end stigningen i lønomkostninger i EU som helhed i den betragtede periode, hvilket viser, at EU-erhvervsgrenen forsøgte at holde lønningerne på et så lavt niveau som muligt.
4.3.4. Produktionsomkostninger
(138)
I den betragtede periode faldt produktionsomkostningerne med 10 %.
Tabel 11
2008
2009
2010
UP
Produktionsomkostninger (EUR/ton)
3 578
3 583
3 514
3 230
Indeks (2008 = 100)
100
100
98
90
5. Konklusion om skade
(139)
Undersøgelsen har vist, at skadesindikatorer, såsom produktionsmængde, kapacitet, salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og beskæftigelsen, forværredes i løbet af den betragtede periode.
(140)
Skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes finansielle resultater, såsom rentabilitet, investeringer og investeringsafkast, udviklede sig også negativt i den betragtede periode.
(141)
Samlet set nåede rentabiliteten aldrig et tilfredsstillende fortjenstniveau for erhvervsgrenen, og den forværredes endda i den betragtede periode. De fortsatte fald i EU-erhvervssektorens salgspriser betød, at erhvervsgrenen næsten ikke kunne opnå en fortjeneste.
(142)
Selv om EU-erhvervsgrenens produktivitet steg i løbet af den betragtede periode, skyldes dette primært dens betydelige indsats for at konkurrere mod den meget udbredte kinesiske dumpingimport.
(143)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(144)
I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra Kina havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som kan have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade, der kan tilskrives disse faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.
2. Dumpingimportens virkninger
(145)
Undersøgelsen viste, at EU-forbruget faldt med 12 % i den betragtede periode. Mens mængden af dumpingimport fra Kina faldt med ca. 9 %, steg markedsandelen for denne import samtidig. EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt endvidere med 20 %, og markedsandelen faldt fra 23 % i 2008 til 20,9 % i UP.
(146)
I perioden fra 2009 til slutningen af UP steg EU-forbruget, samtidig med at EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt, og dumpingimporten fra Kina, hvis markedsandel steg betydeligt i samme periode, steg.
(147)
Priserne for dumpingimporten fra Kina steg i den betragtede periode. Selv om de gennemsnitlige importpriser fra Kina steg med 18 % i den betragtede periode, lå de konstant væsentligt under EU-erhvervsgrenens salgspriser, navnlig i UP, og lagde derved pres på priserne på EU-markedet. Reduktionen i EU-erhvervsgrenens salgspriser på EU-markedet og dens rentabilitet kan således tilskrives det pristryk, som dumpingimporten fra Kina forvolder på EU-markedet. Faldet i EU-erhvervsgrenens produktionsomkostninger og beskæftigelsesniveau beviser den indsats, den har ydet for at modvirke denne import.
(148)
På baggrund af ovenstående konkluderes det, at tilstedeværelsen af import fra Kina og stigningen i markedsandelen for dumpingimport fra Kina til priser, som konstant lå under EU-erhvervsgrenens priser, har spillet en afgørende rolle for den væsentlige skade, EU-erhvervsgrenen har lidt, hvilket navnlig afspejles i dens dårlige finansielle situation og forværringen af de fleste skadesindikatorer.
3. Andre faktorers indvirkning
(149)
Andre faktorer, der blev undersøgt i forbindelse med årsagssammenhæng, omfatter udviklingen i efterspørgslen på EU-markedet og dets segmentering, EU-erhvervsgrenens eksport, importen fra andre lande af den pågældende vare, konkurrencebegrænsende praksis på EU-markedet, forskelle i produktionsmetoder og markedet for brugte varer. Andre faktorer blev også analyseret.
3.1. Import fra andre tredjelande end det pågældende land
(150)
Importmængden fra andre tredjelande i den betragtede periode fremgår af nedenstående tabel. Mængde- og pristendenserne er baseret på oplysninger fra Eurostat:
Tabel 12
2008
2009
2010
UP
Importmængder fra alle andre tredjelande (ton)
100 971
81 464
81 602
88 706
Indeks (2008 = 100)
100
81
81
88
Markedsandel
12,2 %
11,8 %
10,9 %
12,2 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/ton)
2 378
2 354
2 591
2 522
Indeks (2008 = 100)
100
99
109
106
Importen fra Tyrkiet - mængde (ton)
36 952
33 275
32 887
40 553
Indeks (2008 = 100)
100
90
89
110
Markedsandel
4,5 %
4,8 %
4,4 %
5,6 %
Gennemsnitlig importpris (EUR/ton)
2 027
2 014
2 171
2 058
Indeks (2008 = 100)
100
99
107
102
(151)
Importen fra andre tredjelande faldt med 12 % i den betragtede periode, mens markedsandelen for denne import forblev ret stabil.
(152)
Det skal bemærkes, at de gennemsnitlige importpriser fra andre tredjelande steg med 6 % i den betragtede periode og konsekvent forblev højere end gennemsnitssalgsprisen for eksportsalget fra Kina (68 % højere i UP).
(153)
CCCLA bemærkede, at importen fra Tyrkiet steg med 8 % fra 2010-2011, idet prisen på import fra Tyrkiet angiveligt kun er ca. 20 % højere end prisen på import fra Kina.
(154)
Med hensyn til denne påstand viser en sammenligning af situationen ved begyndelsen og slutningen af den betragtede periode, at den pågældende importmængde fra Tyrkiet steg med 10 % eller 1,1 procentpoint, og at den gennemsnitlige pris på denne import forblev meget højere (37-60 %) end de kinesiske importpriser. Denne import repræsenterede på intet tidspunkt en markedsandel på mere end 5,6 %. Det kan derfor næppe konkluderes, at EU-erhvervsgrenens væsentlige skade skyldes den tyrkiske import.
(155)
Det konkluderes således på grundlag af ovenstående, at importen fra andre tredjelande ikke havde nogen væsentlig indvirkning på EU-erhvervsgrenens situation.
3.2. Markedssegmenter
(156)
En tysk sammenslutning af importører og nogle af dens medlemmer fremførte, at det pågældende marked for varer af keramisk materiale ud fra forbrugerpriser, kvalitet og salgskanaler er opdelt i mindst følgende tre segmenter: »premium« (høj kvalitet, høje priser), medium/lavt (medium/lav kvalitet, medium/lave priser) og specialvarer (f.eks. pyntegenstande, souvenirs, krukker og hotelporcelæn). Størstedelen af EU-produktionen sælges angiveligt på markederne for »premium«- og/eller specialvarer, mens den kinesiske import primært sælges på lavprismarkedet. EU-erhvervsgrenen henvender sig primært til specialbutikker frem for butikker, hvor standardforbrugere handler. Kinesisk import konkurrerer derfor ikke direkte med EU-produktionen.
(157)
Undersøgelsen bekræftede imidlertid ikke disse påstande. Den samme vare dækker for det første ikke visse varer, som disse parter henviser til, f.eks. varer, der alene har dekorative formål (se betragtning 50 og 51). Undersøgelsen viste for det andet, at EU-produktionen på nuværende tidspunkt er rettet mod alle markeder ligesom den kinesiske import. En relevant del af den kinesiske import hører faktisk ind under segmenterne for premium- og specialvarer. En britisk importør hævdede at importere premiumvarer fra Kina, mens en gruppe EU-virksomheder med produktionsinteresse i Kina også henviste til de meget høje priser, den havde på EU-markedet for sine stentøjsvarer med oprindelse i Kina.
(158)
Endelig henvises der til afsnit B.1.2 ovenfor, hvor det konkluderes, at alle typer af den pågældende vare og den samme vare skal betragtes som én og samme vare. Analysen bør således gennemføres for den pågældende vare og den samme vare. Enhver påstand vedrørende bestemte segmenter afvises derfor.
3.3. Forbrug og efterspørgsel
(159)
En europæisk sammenslutning af importører og detailhandlere og CCCLA påpegede et fald i efterspørgslen i Unionen. En importør uden for stikprøven fremførte, at efterspørgslen efter porcelæn, navnlig i tilbehørssortimenterne og i den private sektor, er faldet drastisk, og at den tilbageværende efterspørgsel er særdeles diversificeret. Flere parter fremførte ligeledes, at forbrugerne i dag som følge af den skiftende mode ønsker billig bordservice og billige køkkenartikler af keramisk materiale. Efter en grossists mening er markedet for kvalitetsvarer faldende og vil fortsat falde i de kommende år.
(160)
I henhold til ovennævnte europæiske sammenslutning af importører og detailhandlere kan faldet i EU-producenternes salg og produktion i den betragtede periode forklares ved dette fald i efterspørgslen.
(161)
CCCLA fremførte, at klagen viste betydelige svingninger i forbrugsniveauet i EU i den betragtede periode i overensstemmelse med de generelle makroøkonomiske forhold. I henhold til CCCLA udviklede skadesfaktorer sig parallelt med svingningerne i efterspørgslen på EU-markedet og andre markeder i den betragtede periode, og både EU-producenternes salg og den kinesiske import fulgte ændringerne i efterspørgslen.
(162)
En tysk sammenslutning af importører og nogle af dens medlemmer fremførte, at de kinesiske importtal efter udvidelsen af Unionen i 2004 og ophævelsen af importkontingenter for denne vare med virkning fra 1. januar 2005 viser en enorm efterspørgsel efter billigere bordservice på EU-markedet i perioden 2002-2005, som blev efterfulgt af et fald i perioden 2005-2010. EU-producenter var angiveligt ikke villige eller i stand til at imødekomme denne efterspørgsel.
(163)
Med hensyn til disse påstande henvises der for det første til afsnit B.1.2 ovenfor, hvor det konkluderes, at alle typer af den pågældende vare og den samme vare skal betragtes som én og samme vare. Enhver påstand om bestemte sortimenter er derfor ikke relevant, og analysen bør gennemføres for den pågældende vare og den samme vare.
(164)
For det andet modsiges påstanden om, at skadesfaktorer udviklede sig parallelt med svingninger i efterspørgslen på andre eksportmarkeder, af det forhold, at de stikprøveudvalgte EU-producenters eksport udviklede sig positivt i den betragtede periode.
(165)
For det tredje er forbruget som konkluderet i afsnit D.2 ovenfor faldet i den betragtede periode. Der var ingen dokumentation for, at EU-producenter ikke var villige og/eller i stand til at dække en enorm efterspørgsel efter billigere bordservice i Unionen. Tværtimod fastslog undersøgelsen, at EU-producenterne i hele den betragtede periode kunne imødekomme efterspørgslen efter forskellige typer, herunder billigere bordservice. Selv om der var tale om svingninger i forbrugsniveauet i Unionen i den betragtede periode, som kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige resultater på et vist tidspunkt, kan de ikke generelt anses for at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført i UP.
(166)
Påstandene blev derfor afvist.
3.4. EU-erhvervsgrenens eksport
(167)
I henhold til data fra Eurostat (eksportmængde) og EU-producenterne i stikprøven (gennemsnitlig eksportpris) udviklede EU-erhvervsgrenens eksport sig på følgende måde i den betragtede periode:
Tabel 13
2008
2009
2010
UP
Eksportmængde (tons)
90 968
73 502
83 091
88 105
Indeks (2008 = 100)
100
81
91
97
Gennemsnitlig eksportpris (EUR/ton)
3 136
2 983
3 462
3 125
Indeks (2008 = 100)
100
95
110
100
(168)
CCCLA bemærkede, at EU-producenternes eksport i henhold til klagen steg betydeligt i perioden 2009-2011. Denne part fremførte, at skadesfaktorerne udviklede sig negativt, da EU-producenternes eksport faldt. Skaden blev dermed forvoldt af en ugunstig udvikling i EU-erhvervsgrenens eksport.
(169)
I den sammenhæng bemærkes det først, at skadesundersøgelsen fokuserer på EU-erhvervsgrenens situation på EU-markedet. Evt. ændringer af eksportresultaterne har således ingen virkning på de fleste af ovennævnte indikatorer, f.eks. salgsmængde, markedsandel og priser. EU-erhvervsgrenens eksport kan for det andet tolkes som en metode til at kompensere for det faldende salg på EU-markedet, dvs. dér, hvor skaden påføres. Som ovennævnte tabel viser, faldt den samlede eksport fra EU for det tredje med 3 %. Endelig forblev eksportpriserne for de samarbejdsvillige producenter i stikprøven stabile i den betragtede periode.
(170)
Påstanden blev derfor afvist, og det konkluderes, at EU-erhvervsgrenens eksportresultater ikke forvoldte væsentlig skade.
3.5. Afskaffelse af importkontingenter
(171)
For de medlemsstater, der var medlem af EU på daværende tidspunkt, var varer med oprindelse i Kina henhørende under de KN-koder, der er nævnt i betragtning 55, indtil den 1. januar 2005 underlagt kvantitative grænser på i alt 84 473 tons i 2000, som gradvist blev hævet til 147 744 tons i 2004. Foreliggende statistikker viser, at importen af den pågældende vare i 2004 til de 27 lande, der nu er medlemsstater, udgjorde 173 809 tons. Da kontingenterne blev ophævet et år senere, steg denne import til 530 294 tons. Siden da, har den kinesiske import ikke været under 449 000 tons om året.
(172)
Hvad angår importkontingenternes indflydelse på skaden i den betragtede periode, bemærkes det indledningsvis, at der allerede var sket en betydelig omstrukturering på EU-markedet fra 2002 for at tage højde for de ændrede markedsforhold, idet kontingenterne gradvist blev hævet og ophævet tre år inden begyndelsen af den betragtede periode og seks år før begyndelsen af UP. Dette bekræftes af oplysninger fra en klager vedrørende lukninger og konkurser blandt europæiske producenter af bordservice af keramisk materiale. Som følge heraf var EU-erhvervsgrenen ved begyndelsen af den betragtede periode allerede omdannet til en formindsket og resultatorienteret sektor.
(173)
Det kan derfor hævdes, at virkningerne af ophævelsen af importkontingenter for den pågældende vare i 2005 kan have påvirket situationen for EU-erhvervsgrenen negativt inden begyndelsen af den betragtede periode. Selv om det er tilfældet, er det stadig dumpingimporten, der har forvoldt skaden i UP. Afskaffelsen af importkontingenterne med virkning fra 2005 bryder således ikke årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført i den betragtede periode og i UP.
3.6. Konkurrencebegrænsende praksis på EU-markedet
(174)
Flere parter fremførte, at skade forvoldes af konkurrencebegrænsende praksis på EU-markedet, og det fremførtes også, at denne antidumpingprocedure var blevet indledt for at tilbagevinde tab frembragt af bøder for illegale karteller. CCCLA anførte, at tilstedeværelsen af hemmelige aftaler på EU-markedet kan betyde, at oplysninger vedrørende skade (dvs. salgspriser, salgsmængder, markedsandel og fortjeneste) i både klagen og indsamlet under undersøgelsen er upålidelige, eftersom de ikke repræsenterer en situation, der afspejler de frie markedskræfter.
(175)
Det bemærkes på den ene side, at Kommissionen i 2010 pålagde 17 virksomheder inden for sektoren for badeværelsesudstyr og -inventar bøder for at have deltaget i et prisfastsættelseskartel i perioden 1992-2004, som berørte seks medlemsstater: Tyskland, Østrig, Italien, Frankrig Belgien og Nederlandene (8). De pågældende aktiviteter fandt sted inden den betragtede periode og vedrørte andre varer. Den eneste berørte virksomhed, der også var aktiv inden for sektoren for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale i den betragtede periode, anlagde desuden sag ved EU-Domstolen med henblik på annullation af bøden. Denne sag er stadig verserende. På den anden side iværksatte de tyske myndigheder en kartelundersøgelse af en række tyske producenter af bordservice i februar 2011. Resultatet af undersøgelsen er endnu ikke blevet offentliggjort af de tyske myndigheder, så der kan endnu ikke drages konklusioner heraf. Denne undersøgelse vedrører desuden kun én medlemsstat, mens EU-erhvervsgrenen spreder sig over flere lande. Påstandene blev derfor afvist.
(176)
Med hensyn til nogle parters henvisning til det forhold, at visse producenter i EU ændrede deres aktiviteter og blev importører af varer med oprindelse i Kina, er dette en forretningsmæssig beslutning, der ikke kan betegnes som konkurrencebegrænsende.
3.7. Produktionsmetoder
(177)
I henhold til visse parter bidrog EU-producenternes valg med hensyn til produktionsmetoder klart til EU-erhvervsgrenens skade. Disse parter understreger, at EU-producenternes produktionsmetoder er langt mindre effektive end de kinesiske. EU-producenternes produktionsmetoder er fuldautomatiske, hvilket medfører høje omkostninger til omstilling i forbindelse med små serier, dyr fremstilling af støbeforme, dyrere råmaterialer og højere energiomkostninger som følge af den dobbelte brændingsproces. I modsætning til EU-producenterne arbejder kinesiske producenter desuden efter ordre, har lavere lageromkostninger og sælger hele deres produktion i partier uden klasseinddeling og i kombination med rabatter. Også omkostningerne til overføringsbilleder til dekoration i glasuren er næsten dobbelt så høje i EU. Andre parter fremhævede på den anden side EU-produktionsmetodernes effektivitet i forbindelse med f.eks. store serier.
(178)
Undersøgelsen viste, at der forekommer relevant teknologioverførsel i hele verden. Der kunne ikke konstateres en forbindelse mellem en specifik produktionsmetode og gode forretningsresultater. Det kunne heller ikke fastlægges, om valget af en bestemt produktionsmetode var vigtigt nok til at kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
3.8. Markederne for brugte varer
(179)
I henhold til en ikkestikprøveudvalgt importør er husstandene blevet mindre i de seneste årtier og afhænder overflødige genstande via loppemarkeder, webauktioner og andre former for markeder for brugte varer. For denne part dækker brugt bordservice og brugte køkkenartikler en betydelig del af den nuværende efterspørgsel, og brugte varer konkurrerer direkte med nyproducerede varer. Den ikkestikprøveudvalgte importør indgav dokumentation for webauktionsværdien af flere sortimenter fra velkendte tyske porcelænsproducenter.
(180)
Der kunne dog ikke findes et rimeligt grundlag for at ekstrapolere mængderne og priserne fra en tysktalende platform med meget specifikke sortimenter fra tre tyske virksomheder til andre EU-lande eller varesortimenter. Det var derfor ikke muligt at kvantificere dette marked, og det kunne ikke fastlægges, om salget af brugte varer var vigtigt nok til at kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
3.9. Den økonomiske krise
(181)
I henhold til CCCLA skyldes den påståede skade indvirkningen af finanskrisen, den økonomiske recession og statsgældskrisen på forbrugernes budgetter. CCCLA fremfører, at klagerne er rentable på driftsniveau, og at tabene i regnskaberne skyldes finansiel spekulation (f.eks. tab på aktie- eller statsobligationsmarkederne) og ikkedriftsmæssige udgifter som følge af finanskrisen.
(182)
Den økonomiske krise kan forklare det lavere forbrug i en del af den betragtede periode. Det skal dog bemærkes, at i en situation med faldende forbrug i den betragtede periode og i en situation med stigende forbrug i perioden mellem 2009 og UP opnåede lavprisdumpingimport gode resultater i modsætning til EU-erhvervsgrenen.
(183)
Undersøgelsen viser klart, at dumpingimporten fra Kina har forværret virkningerne af den økonomiske afmatning. Selv ikke under den generelle økonomiske fremgang var EU-erhvervsgrenen i stand til at genvinde betydelige salgsmængder og tabte betydelige markedsandele i løbet af den betragtede periode, mens den kinesiske dumpingimport fik endnu større markedsandele.
(184)
Selv om den økonomiske krise kan have bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige overordnede resultater, kan den ikke generelt anses for at være af en sådan beskaffenhed, at den bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.
3.10. Andre faktorer
(185)
En sammenslutning påpegede andre faktorer, som angiveligt kunne bryde årsagssammenhængen. Denne part henviste til konkurrencen inden for EU (idet priserne i EU varierer betydeligt) og til EU's arbejdsmiljøkrav, der er strengere og derved medfører højere produktionsomkostninger. Andre nævnte faktorer omfattede nogle kinesiske producenters forfalskninger og eksistensen af ikketoldmæssige hindringer på en række markeder uden for EU, der hindrer EU-producenternes eksport.
(186)
Hvad angår konkurrencen inden for EU, påviste undersøgelsen ingen forbindelse mellem skaden, EU-producenternes beliggenhed og priserne i den pågældende medlemsstat. Med hensyn til EU's arbejdsmiljøkrav gælder de for EU-producerede og importerede varer og påvirker dermed alle virksomheders priser. Eftersom der ikke blev fremlagt dokumentation for påstanden om forfalskning, kunne virkningerne af denne påstand ikke analyseres. Påstanden om eksistensen af ikketoldmæssige hindringer på en række markeder uden for EU kunne ikke imødekommes. Sådanne hindringer kunne forhindre EU-producenter i at udnytte deres eksportmuligheder, men de har ingen indvirkning på det faldende salg på EU-markedet, dvs. dér, hvor skaden påføres.
(187)
CCCLA påpegede andre faktorer, dvs. mangler på uddannet arbejdskraft i EU og selvforskyldt skade, idet nogle EU-producenter importerer den pågældende vare. Ud fra de foreliggende oplysninger konkluderes det dog, at hele EU-erhvervsgrenen generelt befandt sig i en dårlig situation, og at det forhold, at antallet af forretningsmodeller er blevet udvidet, ikke forvolder skade på EU-erhvervsgrenen og i stedet bør tolkes som en løsning, der kan kompensere for det faldende salg på EU-markedet. Hvad angår manglen på uddannet arbejdskraft inden for sektoren for bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale i EU, var der ingen interesserede parter med hjemsted i EU, der påstod at være berørt af dette problem.
(188)
En importør opfordrede institutionerne til at analysere indvirkningen af andre typer bordservice og køkkenartikler, f.eks. plast, aluminium, melamin og glas. Der blev dog ikke fremlagt oplysninger, der underbyggede påstanden. Undersøgelsen nåede ikke frem til resultater vedrørende dette spørgsmål.
(189)
Nogle parter kæder den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen, sammen med EU-erhvervsgrenens situation før den betragtede periode. I den henseende påstod flere importører, at nedgangen for EU-erhvervsgrenen begyndte allerede i perioden 1975-2002. Kommissionens analyse kunne dog ikke gå så langt tilbage bl.a. på grund af manglende data for denne periode. Dette gjaldt også for et andet forhold, der gjorde sig gældende længe inden den betragtede periode, nemlig den statsstøtte, som den tyske porcelænsindustri modtog, og som i henhold til en importør, der ikke indgik i stikprøven, beviser, at EU-erhvervsgrenen ikke forbedrede sin effektivitet (9).
(190)
Undersøgelsen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, afslørede, at disse faktorer ikke synes at være af en sådan beskaffenhed, at de bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(191)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
F. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkninger
(192)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner vedrørende skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke er i EU's interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. Unionens interesser blev analyseret på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
2. EU-erhvervsgrenens interesser
(193)
EU-erhvervsgrenen består af over 200 producenter, som har produktionsanlæg i forskellige EU-medlemsstater, og som havde over 25 000 direkte beskæftigede i produktion og salg af den samme vare i UP.
(194)
Undersøgelsen fastslog, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra det pågældende land i undersøgelsesperioden. Skadesindikatorer vedrørende EU-producenternes finansielle resultater, såsom produktion, rentabilitet og investeringsafkast, udviklede sig navnlig negativt i den betragtede periode. SMV'er blev påført størst skade. I den betragtede periode har de været underskudsgivende siden 2010. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, vurderes det, at den indsats, som sektoren allerede har ydet, ikke vil være tilstrækkelig til at sikre en genopretning af EU-erhvervsgrenens finansielle situation, som i så fald kan blive yderligere forværret.
(195)
Resultaterne af denne undersøgelse påvirkes ikke af det forhold, at visse EU-producenter klarer sig bedre end andre, eller af situationen for EU-erhvervsgrenen inden den betragtede periode.
(196)
Det forventes, at indførelsen af foranstaltninger vil genskabe effektiv og loyal konkurrence på EU-markedet. Dette vil igen have positive virkninger for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation og rentabilitet.
(197)
Hvis foranstaltninger indføres, fremførte nogle importører, at den pågældende vare vil blive erstattet af andre typer varer (end bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale produceret i EU), f.eks. tekstiler (som gaveartikler) eller bordservice af plast, hvilket vil gavne andre sektorer end den keramiske. Undersøgelsen kunne imidlertid ikke bekræfte, at en sådan substitution vil være betydelig.
(198)
Det blev derfor konkluderet, at indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Kina vil være i EU-erhvervsgrenens interesse.
3. Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser
(199)
Som nævnt i betragtning 4 ovenfor blev der anvendt stikprøver som følge af det tilsyneladende store antal ikke forretningsmæssigt forbundne importører.
(200)
I UP hentede de stikprøveudvalgte importører primært deres vare fra det pågældende land og beskæftigede omkring 350 personer i import og videresalg af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. De var aktive inden for forskellige varetyper, der varierede fra gaveartikler i porcelæn over mærkevarefajance til almindeligt bordservice til privat brug. Deres grad af samarbejdsvilje varierede. De to største importører i stikprøven, der også driver større detailforretninger, fremlagde ikke udførlige oplysninger om rentabilitet og margenen mellem indkøbs- og detailpriser til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, og en af dem nægtede at fremlægge sine regnskaber. Disse parter oplyste kun indkøbs- og/eller salgspriser ved overførsel. Selv om Kommissionen anmodede derom flere gange, fik man ikke fyldestgørende oplysninger, der kunne bruges til at beregne en repræsentativ importørs brutto- og nettomargen for den pågældende vare for stikprøven som helhed.
(201)
Data fremlagt af de to importører/detailhandlere i stikprøven gjorde det heller ikke muligt at beregne detailhandlernes brutto- og nettofortjenstmargen for den pågældende vare, da oplysningerne var mangelfulde i mange henseender. På grundlag af samarbejdet med importørerne i stikprøven var det derfor ikke muligt at fastslå EU-leverandørkædens evne til at absorbere den foreslåede antidumpingtold og dermed indvirkningen af en sådan told på detailprisen og således forbrugerne.
(202)
Hvad angår importører, oplyste langt de fleste importører, som besvarede stikprøvespørgsmålene til importører, for det første en bruttomargen mellem indkøbsprisen og prisen ved videresalg, der varierede mellem 50 % og 200 %. De kontrollerede tal fra rene importører i stikprøven bekræfter, at sådanne bruttomargener er repræsentative. Offentligt tilgængelig dokumentation viser for det andet, at leverandørkæden i Unionen (dvs. importører og efterfølgende kanaler) fuldt ud kan absorbere en antidumpingtold af den foreslåede størrelse, uden at det bringer de pågældende erhvervsdrivendes levedygtighed i fare. I henhold til en nylig publikation (10) vil et kinesisk krus af keramisk materiale, som købes af EU-distributører for 0,70 USD, blive solgt for 3,50 USD i detailhandelen i EU, dvs. en fortjeneste på mere end 150 % til distributøren/detailhandleren. I dette scenarie vil den foreslåede antidumpingtold for størstedelen af importen medføre en ekstraafgift på 0,16 EUR (og 0,36 EUR for ikkesamarbejdsvillige producenter) for EU-leverandørkæden, som generelt vil få en bruttomargen på 2,08 EUR for denne vare. I henhold til CBI-markedsundersøgelsen fra 2009 om bordservice, køkkenartikler osv., som er nævnt i betragtning 111 ovenfor, varierer forholdet endvidere mellem prisen cif EU's grænse og forbrugerprisen mellem 2,6 og 5,3 (11). Endelig har importørerne/detailhandlerne i stikprøven ikke på noget tidspunkt tilkendegivet, at de vil udelukke bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale fra deres import eller salg, hvis der indføres antidumpingtold.
(203)
På baggrund af ovennævnte, og da der ikke indtil videre er fremskaffet andre pålidelige oplysninger i denne undersøgelse, vurderes det foreløbigt, at distributionskæden generelt, herunder importører, sandsynligvis kan absorbere stigningen i cif-priser på det foreslåede niveau uden væsentlige problemer, og at forbrugerne sandsynligvis ikke vil opleve prisstigninger. Interesserede parter opfordres dog igen udtrykkeligt til at fremlægge yderligere, omfattende og kontrollerbare data om dette forhold, som kan understøtte den videre analyse af indvirkningen af foranstaltninger på leverandørkæden og i sidste ende forbrugerne i næste fase af denne procedure.
(204)
Tilkendegivelser om EU's interesser blev modtaget fra mere end 20 ikkestikprøveudvalgte importører, primært små virksomheder, en europæisk og international handelssammenslutning, en svensk sammenslutning af importører og detailhandlere, en nederlandsk sammenslutning af importører fra Fjernøsten og en sammenslutning af importører med base i Tyskland. Importørerne udtrykte alle bekymring for, at foranstaltningerne ville medføre stigninger i importpriserne, (delvis) indskrænkning af deres virksomhed og dermed en negativ indvirkning på dem generelt med hensyn til margener, rentabilitet mv. Disse argumenter kunne ikke imødekommes på grundlag af konklusionerne i næste betragtning og betragtning 201.
(205)
Flere importører tilkendegav, at der ville gå flere arbejdspladser tabt hos dem, hvis foranstaltningerne blev indført, end der ville blive reddet hos EU-producenterne. Dette modsiges dog af andre bemærkninger fra importører, hvoraf det fremgår, at de muligvis ville erstatte varer af keramisk materiale med varer af andre materialer (f.eks. tekstiler til gaver), eller at de ville være villige til at indkøbe mere i EU.
(206)
Den svenske sammenslutning vurderede, at foranstaltninger ville have negative økonomiske virkninger for importørerne i form af betydelige omkostninger til leverandørskift og administration, hvis de skulle finde alternativer til den kinesiske import. En europæisk og international handelssammenslutning påpegede, at det er vanskeligt at skifte leverandører, fordi importørerne havde foretaget store investeringer i dem. Dette er dog tilsyneladende ikke et væsentligt problem for nogle importører, der foretrækker at kunne skifte forsyningskilder. Vareudbud og forbrugsmønstre i Unionen ændrer sig i takt med moden, og omkostninger til udvikling af nye varer (fra nye leverandører) er derfor en naturlig del af denne sektor.
(207)
Flere importører, der ikke indgik i stikprøven, fremførte, at EU-producenter ikke ønsker at producere varer under andre varemærker. Dette modsiges dog af resultatet af undersøgelsen med hensyn til stikprøveudvalgte EU-producenter (som viste, at de producerer mærkevarer for tredjeparter), af bemærkningen fra en anden importør og af det forhold, at flere importører, som distribuerer varer under eget mærke, indkøber en del af deres sortiment inden for EU.
(208)
En importør, der ikke indgik i stikprøven, udtrykte sin manglende vilje til at dele produktionsidéer, varedesign og intern udvikling med visse konkurrerende EU-producenter af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. Undersøgelsen viste dog ikke, at dette synspunkt deles generelt af importørerne. Det skal bemærkes, at den pågældende importør var part i en retstvist med visse tyske producenter, og at en del af vedkommendes sortiment var i direkte konkurrence med EU-producenters sortiment.
(209)
Nogle importører fremførte, at de ikke kan indkøbe varer fra EU-producenter på grund af deres højere omkostninger, manglende kapacitet til at levere håndfremstillede varer, manglende mulighed for at tilbyde små produktionsserier, manglende fleksibilitet, mangel på hensigtsmæssig organisation, der kan betjene store detailhandlere, som udbyder mange varer, og/eller mangel på visse produktionsprocesser, kvaliteter, dekorationstyper eller former. Disse parter fremførte, at problemerne var særligt udtalte i forbindelse med håndfremstillede varer og tilbudsorienterede varer (f.eks. lervarer), visse mærkevarer, der sælges under licens, produktion af visse registrerede brugsmønstre og specialvarer til f.eks. hotelbranchen (f.eks. porcelænsvarer i store mængder). Nogle påstod, at der ikke fandtes alternativer til import fra Kina. Undersøgelsen viste dog, at de fleste importører, der gav sig til kende, indkøber bordservice og/eller køkkenartikler af keramisk materiale fra flere kilder, herunder EU-producenter, i mange forskellige sortimenter og kvaliteter. EU-producenter tilbyder desuden et bredt udvalg af varer og har produktionskapacitet til at sælge mere på EU-markedet.
(210)
Det kan generelt konkluderes, at indførelsen af foranstaltninger muligvis vil få negative virkninger for visse importørers økonomiske situation. Denne negative virkning forventes imidlertid ikke at få stor økonomisk betydning for importørernes situation i almindelighed. Det forventes generelt, at de (delvist) kan støtte prisstigningerne og/eller (delvist) overføre tolden til deres kunder (dvs. grossister, distributører eller detailhandlere), netop fordi tolden påvirker den største kilde på markedet. For importører, der gav sig til kende, og som samtidig er detailhandlere, viste undersøgelsen, at den pågældende vare repræsenterer en meget lille andel af deres samlede virksomhed. Det var ikke muligt ved hjælp af oplysningerne fra disse parter at beregne, i hvor høj grad de kan absorbere en prisstigning som følge af de foreslåede toldsatser, men som forklaret i betragtning 201-202 viser de oplysninger, der er fremlagt indtil videre, imidlertid ikke, at de ikke vil være i stand til det.
(211)
Det konkluderes derfor foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger på de foreslåede niveauer ikke vil have væsentlige negative virkninger for ikke forretningsmæssigt forbundne importører af den pågældende vare.
4. Andre branchers interesser
(212)
Flere importører hævdede, at indførelsen af foranstaltninger sandsynligvis vil have negativ indflydelse på importørernes forretningspartnere, der varierede fra færdiggørelses- og dekorationsfirmaer til grossister, distributører og detailhandlere. I den forbindelse påstod de, at indførelsen af foranstaltninger kunne forårsage tab af flere arbejdspladser i deres »satellitvirksomheder«, f.eks. designere eller logistikfirmaer, end det antal arbejdspladser, der kunne bevares/skabes af EU-erhvervsgrenen. Nogle importører fremførte også, at branchen for gaveartikler, reklamebranchen, hotel- og restaurationsbranchen og kommercielle forbrugere generelt også vil blive direkte berørt af en mangel på varer. Dette vil på kort tid føre til øget priskonkurrence blandt store discount-forretninger. Institutioner, der normalt har stramme budgetter, f.eks. plejeinstitutioner, vil også blive ramt. Nogle parter fremførte endvidere, at antidumpingforanstaltninger vil medføre mangel på råmaterialer til kunstnerisk og kreativt arbejde, der f.eks. udføres af porcelænsmalere eller værksteder.
(213)
Det vurderes, at alle disse påstande er ubegrundede. Disse importørers påstande modsiges på den ene side af deres egne bemærkninger, hvori de tilkendegiver, at de muligvis vil erstatte varer af keramisk materiale med varer af andre materialer (f.eks. tekstiler til gaver), således at de under alle omstændigheder benytter deres sædvanlige forretningspartnere, der er nævnt ovenfor. Det må desuden forventes, at indførelsen af foranstaltninger vil være en fordel for EU-erhvervsgrenens »satellitvirksomheder«. Undersøgelsen kunne på den anden side ikke konkludere, at der vil opstå mangel på varer, hvis importen fra Kina skulle konkurrere til ikkedumpingpriser. Foranstaltningerne er udformet og forventes at fungere, således at de skaber ensartede vilkår for alle leverandører af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale og ikke uberettiget begrænser importen fra det pågældende land. Hvad angår den omtalte forøgelse af priskonkurrencen, kan dette også ses som en positiv virkning, f.eks. for institutioner, der normalt har stramme budgetter, f.eks. plejeinstitutioner.
(214)
Den svenske sammenslutning vurderede, at foranstaltninger ville have en negativ økonomisk indvirkning på grossist- og detailsektoren i Sverige. Den anslog et fald i beskæftigelsen på 2-3 % (mere for unge) og i importen på 20 %. Denne virkning forekommer dog overvurderet. Det skal i den forbindelse bemærkes, at ingen af de importører, der samtidig er detailhandlere, og som fremsatte bemærkninger i forbindelse med undersøgelsen, tilkendegav, at varen som helhed vil blive udelukket fra deres varesortiment, hvis der indføres antidumpingtold. En af disse parters beskæftigelsesfremskrivelser ved indførelse af foranstaltninger er grundlæggende de samme som fremskrivelserne, hvis der ingen foranstaltninger indføres.
(215)
CCCLA pegede på en dansk undersøgelse, som viser, at for hver euro, EU-producenter tjener ved handelsbeskyttelse, skal brugervirksomhederne i EU betale op til over 60 gange så meget. Denne bemærkning er dog meget generel og vedrører ikke specifikt denne undersøgelse, og det dokumenteres ikke i undersøgelsen, at dette faktisk ville være en konsekvens.
(216)
En leverandør af særlige detailkampagner til store detailhandlere i hele verden fremførte, at dennes virksomhed krævede store mængder i korte perioder til detailkampagner, der løb over få måneder. I henhold til denne part, som køber to tredjedele af sine varer i Asien, primært Kina, vil en betydelig told ødelægge vedkommendes mulighed for at sælge til kampagnepriser i fremtiden. Det må anerkendes, at antidumpingtold kan påvirke en sådan virksomhed negativt. Formålet med tolden er dog ikke at udelukke kinesiske varer fra markedet. I de sidste tre år dækkede EU-producenter desuden 33 % af det, som den pågældende part betegner som den flygtige efterspørgsel.
(217)
Det konkluderes derfor på dette foreløbige stadium, at fordelene ved at forhindre skade i den resterende del af denne undersøgelsesperiode gennem indførelsen af midlertidige foranstaltninger for import af den pågældende vare overskygges af de potentielle negative virkninger for andre brancher.
5. Forbrugernes (husholdningernes) interesser
(218)
Der indkom ikke bemærkninger fra parter, som repræsenterer slutbrugernes interesser, f.eks. forbrugersammenslutninger.
(219)
På baggrund af offentligt tilgængelige data, jf. betragtning 201 ovenfor, konkluderes det foreløbigt, at foranstaltninger på det foreslåede niveau vil blive absorberet af leverandørkæden og derfor ikke vil medføre højere priser for forbrugerne på detailniveauet.
(220)
I henhold til CCCLA og flere parter, der repræsenterer importørers og detailhandleres interesser, vil EU's forbrugere lide mest, hvis der indføres antidumpingtold. I EU repræsenterer lavindkomstforbrugere den største andel af forbrugerne, som vil opleve et mere begrænset udvalg og højere priser uden merværdi og endda på et tidspunkt med en skrøbelig EU-økonomi. Denne vare har angiveligt psykologiske prisgrænser, og hvis de overskrides, undlader forbrugerne at købe. Nogle typer af varen ville forsvinde fra markedet eller blive erstattet af andre materialer, f.eks. plast, melamin, metal eller træ. Generelt ville disse varer være mere skadelige for miljøet. Det fremførtes også, at udvalget vil blive begrænset, da den pågældende import, som dækker mere end 60 % af efterspørgslen, vil blive fjernet fra EU-markedet, mens manglen på varer vil hæve priserne. Nogle parter fremførte ligeledes, at kunder handler i deres nærmiljø, men at EU-producenter ikke kan eller vil levere lavprisvarer til lokale forretninger. Tyske producenter, der kan tilbyde større standardmængder til lav pris, kan ikke dække EU-markedet, som kræver variation i overensstemmelse med skiftende mode og tendenser. I nogle bemærkninger understreges det, at - selv om kinesisk import forbliver på EU-markedet - vil det sandsynligvis være i væsentligt lavere mængder og til betydeligt højere priser som følge af højere lønninger i Kina og den ekstra told. Det fremførtes også, at denne vare ikke vil blive en del af kommende generationers kultur, hvis den ikke er økonomisk overkommelig.
(221)
Med hensyn til påstande vedrørende et mere begrænset udvalg viste undersøgelsen, at EU-erhvervsgrenen tilbyder et meget bredt varesortiment, der er målrettet mod forskellige markedssegmenter og distributionskanaler. Det forventes, at foranstaltninger vil hjælpe EU-erhvervsgrenen med at udnytte sit fulde potentiale og yderligere udvikle markedet med sine varer. Ingen af de importører, der samtidig er detailhandlere, tilkendegav, at de ville overveje helt at fjerne varen fra deres sortiment, hvis der indføres antidumpingtold.
(222)
Hvad angår påstanden om højere priser, har undersøgelsen til formål at skabe ensartede vilkår - ikke at udelukke kinesiske varer fra EU-markedet. Der kunne ikke objektivt fastlægges prisgrænser for, hvornår forbrugerne ikke længere vil købe denne varetype. Eftersom importører ofte er bundet af prislister i mindst ét år, forventes det generelt ikke, at de kan overføre prisstigningen til deres kunder på kort sigt. I betragtning af foranstaltningernes niveau og den betydelige forskel mellem importprisen og prisen ved videresalg er det desuden vigtigere, at brugere og forbrugere sandsynligvis ikke vil komme til at betale væsentligt højere priser - tolden beregnes ud fra cif-importprisen, og detailpriserne er et produkt af importprisen. Tolden vil derfor sandsynligvis blive absorberet af leverandørkæden fra importøren til den endelige forbruger. Hvis der sker prisstigninger, vil de være små og ikke påvirke forbrugernes valg. Det forventes ikke, at antidumpingforanstaltninger vil få kommende generationer til at undlade at købe bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale. Det bemærkes endvidere, at undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen kan tilbyde konkurrencedygtige priser.
(223)
Det kunne heller ikke konkluderes, at foranstaltninger vil have en væsentlig indvirkning på de materialer, der anvendes til bordservice og køkkenartikler. Typen af materiale er ikke altid den vigtigste faktor, når der f.eks. vælges en gaveartikel af keramisk materiale. Det er dog klart, at materialer ikke altid kan udskiftes. EU-lovgivningen vedrørende materialer bestemt til kontakt med fødevarer omfatter f.eks. visse krav til materialer, der kommer i kontakt med fødevarer. Det skal også bemærkes, at en veletableret importør, der også er detailhandler, mener, at folk fortsat vil spise af keramiske tallerkener og ikke tallerkener fremstillet af andre materialer, og vedkommendes udvidelsesplaner er tilpasset dette.
(224)
Påstandene vedrørende forsyningsproblemer kan ikke godtages, fordi etablering af lige vilkår med retfærdige priser ikke er det samme som helt at fjerne import fra Kina. Tværtimod forventes det, at aktører fra hele verden vil få gavn af en mere retfærdig handelssituation. EU-erhvervsgrenen kan på den anden side dække en tredjedel af det samlede EU-forbrug på nuværende tidspunkt, og det blev konstateret, at dette ikke vil påvirke importen fra Kina, selv om det sker uden dumpingpriser. Både EU-erhvervsgrenens eksportresultater og den kendsgerning, at den ikke udnyttede hele sin kapacitet i den betragtede periode, viser, at EU-producenterne kunne sælge mere på EU-markedet, hvis importdumping blev afskaffet. Sidst, men ikke mindst, er Kina ikke den eneste kilde til import til EU.
(225)
Både en dansk undersøgelse, der nævnes af CCCLA, og svensk forskning, der nævnes af en svensk sammenslutning, viser, at antidumpingforanstaltninger generelt påvirker omkostningerne for forbrugerne. Disse bemærkninger er dog meget generelle, og de vedrører ikke specifikt denne undersøgelse, og det dokumenteres ikke i undersøgelsen, at dette netop ville være en konsekvens.
(226)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at indførelsen af foranstaltninger som helhed ikke vil få nogen betydelige virkninger for forbrugere, som f.eks. husholdninger.
6. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(227)
I lyset af ovenstående blev det ud fra de tilgængelige oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale med oprindelse i Kina.
(228)
Denne konklusion opvejes ikke af hensyn fremført af flere parter, nemlig at antidumpingtold generelt modvirker deres indsats for at overføre bestemte EU-værdier til lande uden for EU, f.eks. forbedring af arbejdsmarkedsstandarderne hos leverandører, børnearbejde, miljøprogrammer eller generelle udviklingsprogrammer. Disse forhold underminerer ikke målet om at skabe åben og retfærdig handel gennem forsvaret af EU-produktionen mod internationale fordrejninger af handelen, f.eks. dumping, ved hjælp af handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger i overensstemmelse med EU-lovgivningen og WTO's regler.
(229)
Denne foreløbige vurdering kan imidlertid kræve en yderligere omhyggelig analyse under hensyntagen til eventuelle bemærkninger fra de interesserede parter.
G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(230)
På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.
(231)
For at fastlægge omfanget af disse foranstaltninger blev der taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og den told, som er nødvendig for at afhjælpe den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
(232)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport. Som forklaret i betragtning 134 ovenfor kan en fortjenstmargen på 6 % af omsætningen foreløbigt anses for et passende minimum, som EU-erhvervsgrenen kunne have forventet at opnå uden den skadevoldende dumping.
(233)
På dette grundlag blev der beregnet en ikkeskadevoldende pris for EU-erhvervsgrenen på samme vare. Den ikkeskadevoldende pris blev beregnet ved at trække den faktiske fortjenstmargen fra prisen, ab fabrik, og lægge ovennævnte fortjenstmargen på 6 % til den således beregnede nulpunktssalgspris for EU-erhvervsgrenen.
(234)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning mellem de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenters vejede gennemsnitlige importpris som fastsat ved beregningen af underbud og den ikkeskadevoldende pris for de varer, som EU-erhvervsgrenen solgte på EU-markedet i UP. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importværdi.
2. Midlertidige foranstaltninger
(235)
Ud fra ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina svarende til enten dumping- eller skadesmargenen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(236)
Antidumpingtolden blev i dette tilfælde fastlagt på et niveau svarende til dumpingmargenerne, jf. ovenstående.
(237)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, som i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importvarer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af forordningen, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundne med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for »alle andre virksomheder«.
(238)
Alle anmodninger om anvendelse af denne individuelle told for virksomheder (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen (12) med alle relevante oplysninger, især om ændringer i virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(239)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.
(240)
En part ønskede, at eventuelle foranstaltninger blev indført i form af en mindstepris. Parten anførte, at værditold især ville ramme kunder, der køber importerede varer af høj kvalitet og/eller med høj vægt. Undersøgelsen viste dog, at ingen anden form for foranstaltninger ville være mere velegnet under hensyntagen til udbuddet af varer henhørende under varedækningen.
(241)
Ud fra ovenstående fastsættes dumping- og skadesmargenerne og den midlertidige told som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Midlertidig told
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd, Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd, Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd og Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
45,3 %
26,8 %
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd og Guangxi Sanhuan Lucky Xinda Import & Export Co., Ltd
31,2 %
85,3 %
31,2 %
CHL International Ltd og CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
109,3 %
30,0 %
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited, Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd, Shandong Silver phoenix Co., Ltd, Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd og Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
76,0 %
17,6 %
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
44,8 %
23,0 %
Alle andre samarbejdsvillige eksporterende producenter
26,6 %
76,1 %
26,6 %
Alle andre virksomheder
58,8 %
109,3 %
58,8 %
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(242)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. De konklusioner, der ligger til grund for indførelse af told i denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig foranstaltning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af bordservice og køkkenartikler af keramisk materiale, ekskl. knive, med oprindelse i Kina henhørende under KN-kode ex 6911 10 00, ex 6912 00 10, ex 6912 00 30, ex 6912 00 50 og ex 6912 00 90 (Taric-kode 6911100090, 6912001011, 6912001091, 6912003010, 6912005010 og 6912009010).
2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:
Virksomhed
Told
Taric-tillægskode
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd
Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd
Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd
Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
26,8 %
B349
Guangxi Sanhuan Enterprise Group Holding Co., Ltd
31,2 %
B350
CHL Porcelain Industries Ltd
30,0 %
B351
Shandong Zibo Niceton-Marck Huaguang Ceramics Limited
Zibo Huatong Ceramics Co., Ltd
Shandong Silver Phoenix Co., Ltd
Niceton Ceramics (Linyi) Co., Ltd
Linyi Jingshi Ceramics Co., Ltd
17,6 %
B352
Guangxi Province Beiliu City Laotian Ceramics Co., Ltd
23,0 %
B353
Virksomheder opført i bilag I
26,6 %
B354
Alle andre virksomheder
58,8 %
B999
3. Anvendelsen af de midlertidige antidumpingtoldsatser, der er fastsat for de virksomheder, som er nævnt i stk. 2, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for alle andre virksomheder.
4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Den Europæiske Union er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. november 2012.