РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1195/2014 НА КОМИСИЯТА
от 29 октомври 2014 година
за налагане на временно изравнително мито върху вноса на определена дъгова пъстърва с произход от Турция
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 597/2009 на Съвета от 11 юни 2009 г. относно защитата срещу субсидиран внос от държави, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 12 от него,
след консултации с държавите членки,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедурата
(1)
На 15 февруари 2014 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) (известието за започване на процедура), Европейската комисия (Комисията) обяви започването на антисубсидийна процедура по отношение на вноса в Съюза на определена дъгова пъстърва с произход от Турция (засегнатата държава) въз основа на член 10 от Регламент (ЕО) № 597/2009 (основния регламент). Поправка на Известието за започване на процедура беше публикувана в Официален вестник на 4 септември 2014 г. (3)
(2)
Комисията започна разследването вследствие на жалба, подадена на 3 януари 2014 г. от Danish Aquaculture Association (жалбоподателя) от името на производители, които представляват повече от 25 % от общото производство в Съюза на определена дъгова пъстърва. Жалбата съдържаше prima facie доказателства за субсидиране на определена дъгова пъстърва и за съществена вреда, произтичаща от субсидирането, които Комисията счете за достатъчно основание за започването на разследване.
(3)
В съответствие с член 10, параграф 7 от основния регламент преди започване на процедурата Комисията уведоми правителството на Турция (ПТ), че е получила надлежно документирана жалба, в която се твърди, че субсидираният внос на определена дъгова пъстърва с произход от Турция причинява съществена вреда на промишлеността на Съюза. Комисията покани ПТ на консултации с цел изясняване на положението във връзка със съдържанието на жалбата и постигане на взаимно приемливо решение.
(4)
ПТ прие поканата за консултации и впоследствие те бяха проведени. По време на консултациите не се стигна до взаимно приемливо решение. След провеждането на консултациите бяха получени коментари от ПТ. Комисията взе предвид коментарите.
2. Паралелна антидъмпингова процедура
(5)
На 15 февруари 2014 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (4), Комисията също така обяви започването на антидъмпингово разследване по отношение на вноса в Съюза на същия продукт с произход от Турция.
(6)
Анализите на вредата, проведени в рамките на настоящото антисубсидийно разследване и в рамките на паралелното антидъмпингово разследване, се основават на едно и също определение за промишленост на Съюза, на едни и същи представителни производители от Съюза и на един и същ разследван период и доведоха до идентични заключения, освен ако не е посочено друго. Това беше счетено за целесъобразно с цел да се рационализира анализът на вредата и да се гарантира последователност на констатациите. По тази причина коментарите относно различни аспекти на вредата, направени в хода на една от тези процедури, бяха взети предвид и при двете разследвания.
3. Заинтересовани страни
(7)
В известието за започване Комисията прикани заинтересованите страни да се свържат с нея, за да вземат участие в разследването. Освен това Комисията специално информира жалбоподателите, другите известни производители от Съюза, ползвателите и вносителите, производителите износители в Турция и турските органи, както и сдруженията, за които е известно, че са засегнати, за започването на разследването и ги прикани да вземат участие.
(8)
Всички заинтересовани страни имаха възможността да изразят становището си относно започването на разследването и да поискат да бъдат изслушани от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговските процедури. Не бяха получени коментари.
4. Изготвяне на извадка
(9)
В известието за започване на процедурата Комисията обяви, че може да направи подбор чрез извадка на заинтересованите страни, по-специално на производителите от Съюза, несвързаните вносители и производителите износители в Турция в съответствие с член 27 от основния регламент.
4.1. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(10)
В известието си за започване на процедура Комисията обяви, че е направила временен подбор на извадка от производители от Съюза. В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент и с оглед на факта, че промишлеността на Съюза е силно фрагментирана, като съществуват над 700 малки и средни предприятия производители (МСП), Комисията подбра извадка от производители въз основа на най-големия представителен обем на производството, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като също така се има предвид географското разпределение и достатъчното обхващане на различните етапи и видове производство (производство на жива, прясна, замразена, филетирана и пушена пъстърва). Тази извадка се състоеше от девет производители от Съюза. Включените в извадката производители от Съюза представляваха повече от 12 % от общото производство на Съюза въз основа на посочените в жалбата данни. Комисията покани заинтересованите страни да изложат коментарите си по временната извадка. Не бяха получени коментари в рамките на крайния срок и по този начин временната извадка беше потвърдена. Извадката е представителна за промишлеността на Съюза.
4.2. Изготвяне на извадка от вносители
(11)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от несвързани вносители да предоставят информацията, посочена в известието за започване.
(12)
Три несвързани вносителя предоставиха поисканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. С оглед на малкия брой Комисията реши, че не е необходимо изготвяне на извадка.
4.3. Изготвяне на извадка от производители износители
(13)
За да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е необходимо - да направи подбор на такава, Комисията поиска от всички производители износители в Турция да предоставят информацията, посочена в известието за започване. Освен това Комисията се обърна към мисията на Република Турция в Европейския съюз с молба да посочи и/или да се свърже с други евентуални производители износители, които е възможно да проявят интерес към участие в разследването.
(14)
Осемнадесет групи от производители износители в Турция предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Общият деклариран обем на износа за Съюза от тези дружества на определената дъгова пъстърва през 2013 г. представлява целият износ на Турция за Съюза.
(15)
В съответствие с член 27, параграф 1 от основния регламент Комисията подбра извадка от четири групи производители износители въз основа на най-големия представителен обем на износа за Съюза, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време, като също така се има предвид географското разпределение. Включените в извадката дружества представляват почти 64 % от декларираните продажби за износ за Съюза и дружествата са разположени в два различни региона.
(16)
В съответствие с член 27, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички известни производители износители, които са засегнати, и с турските органи във връзка с подбора на извадката. Едно дружество оспори подбора на включените в представителната извадка дружества и заяви, че трябва да бъде включено в нея. То заяви, че се занимава изключително с производството, обработката и продажбата на пъстърва (т.е., че няма каквито и да било други дейности) и извършва това от 1971 г. насам, което го прави първия производител на разглеждания продукт в Турция. Освен това то твърди, че има значителни продажби на националния пазар и накрая - че е най-големият производител в региона на Мармара.
(17)
Комисията припомня, че подборът на включените в представителната извадка дружества е направен съгласно критерия за най-голям обем в съответствие член 27, параграф 1 от основния регламент, като се взема предвид броят на производителите, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време. Тъй като предложената извадка представлява 64 % от износа на разглеждания продукт за Съюза, тази извадка е представителна за състоянието на турската промишленост. Освен това включените в извадката дружества са разположени в два различни региона (от трите представени региона), което се счита за достатъчно за целите на разследването. Поради това Комисията счита, че дружествата, включени в извадката, съответстват на най-големите представителни обеми на вноса, за които е разумно да се очаква, че могат да бъдат разследвани в рамките на наличното време.
5. Индивидуално разглеждане
(18)
Единадесет дружества или групи от дружества поискаха индивидуално разглеждане по силата на член 27, параграф 3 от основния регламент. На този етап от разследването Комисията не е взела решение относно искането за индивидуално разглеждане. Комисията ще реши дали да предостави индивидуално разглеждане на окончателния етап от разследването.
6. Отговори на въпросника
(19)
Комисията изпрати въпросници до ПТ, до всички включени в извадката дружества в Съюза, до трима вносители и до включените в извадката групи от производители износители в Турция.
(20)
Три дружества в рамките на група от турски производители износители поискаха освобождаване от задължението за предоставяне на отговори на въпросника. Едно от тези дружества заяви, че е осъществявало дейност главно в производството на лаврак и каракуда и че произвежда само малък обем от разглеждания продукт. Друго дружество управлява малък супермаркет и връзката му с разглеждания продукт е незначителна, а трето е било свързан вносител, който не е имал значителни продажби на разглеждания продукт през разследвания период. Комисията реши да освободи дружеството, управляващо малкия супермаркет, от задължението за попълване на отговорите на въпросника. Тя обаче продължи да отстоява позицията си, че дружеството, осъществяващо дейност главно в производството на лаврак и каракуда, както и свързаният вносител, трябва да попълнят въпросника, тъй като произведените (в случая на производителя износител) или търгуваните (в случая на свързания вносител) обеми въпреки това са били значителни.
(21)
Отговори на въпросника бяха получени от ПТ и от всички други включени в извадката групи от производители износители в Турция и дружествата, поискали индивидуално разглеждане.
7. Проверки на място
(22)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на субсидията, вредата от нея и интереса на Съюза. Бяха извършени проверки на място в съответствие с член 26 от основния регламент в помещенията на следните дружества:
а)
Производители от Съюза:
-
Aqualande SAS, Рокфор, Франция
-
Danaqua, Гриндстед, Дания
-
Danforel A/S, Гриндстед, Дания
-
Kongeåens Dambrug, ApS, Броруп, Дания
-
LaFo Forellen GmbH, Оберндорф, Германия
-
Hofer Forellen GmbH, Оберндорф, Германия
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Рител, Полша
-
Piszolla, S.L., Гуадалахара, Испания
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Сефро, Италия
-
Grupo Tres Mares, S.A., Ла Коруня, Испания
б)
Производители износители в Турция
-
Група от свързани дружества „GMS“, Бодрум, Турция:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
Група от свързани дружества „Kilic“, Бодрум, Турция:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S,
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ,
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș,
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști,
-
Група от свързани дружества „Özpekler“, Денизли, Турция:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.,
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti,
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști (Ternaeben), Кайзери, Турция
в)
Правителството на Турция:
-
Министерството на икономиката, Анкара, Турция
-
Министерството на храните, земеделието и животновъдството, Анкара, Турция
г)
Вносители в Съюза, свързани с турски износители:
-
Spador S.R.L. (Spador)
-
Ternäben Service GmbH (TSG),
-
Ternäben Vertrieb GmbH (TVG)
д)
Производител от Съюза (преработвател), свързан с производител износител в Турция (Ternäben)
-
Ternäben Spółka z.o.o., Полша (TPL)
8. Разследван период и разглеждан период
(23)
Разследването на субсидията и вредата обхвана периода от 1 януари 2013 г. до 31 декември 2013 г. (разследвания период). Проучването на тенденциите, които имат значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2010 г. до края на разследвания период (разглеждания период).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(24)
Разглежданият продукт е дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
с произход от Турция и понастоящем класирана в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (разглежданият продукт).
(25)
Както вече беше споменато в съображение 1, определението за разглеждания продукт е подлежало на поправка. Корекцията е била чисто редакционна и обхватът не е бил засегнат.
2. Сходен продукт
(26)
Разследването показа, че продуктът, произвеждан и продаван на турския национален пазар и/или изнасян за Съюза, и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, както и една и съща основна употреба.
(27)
На този етап Комисията реши, че тези продукти следователно са сходни продукти по смисъла на член 2, буква в) от основния регламент.
3. Твърдения относно обхвата на продукта
(28)
Някои заинтересовани страни заявиха, че пушената пъстърва следва да се изключи от обхвата на продукта. Според тези страни съществуват различия в производствения процес и различия във физическите, техническите и химическите характеристики в сравнение с непушената пъстърва. Освен това турските органи заявиха, че структурата на разходите на производителите на пушени филета значително се е различавала от структурата на разходите на останалите производители, което показва, че пушените и непушените продукти не са един и същ продукт. И накрая, тези страни се позоваха на две предходни антидъмпингови разследвания по отношение на сходни продукти (едра дъгова пъстърва и сьомга), приключени съответно през 2004 г. (5) и 2005 г. (6), при които пушените продукти са били извън обхвата на продукта. Страните се позоваха по-специално на съображение 9 от Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета (7), където според тях се посочва, че процесът на опушване променя основните качества на въпросния продукт. Въз основа на това пушената пъстърва следва да бъде изключена от обхвата на продукта в настоящото разследване.
(29)
Разследването показа, че различните форми на продукта - „прясна“, „охладена“, „замразена“ или „пушена“ пъстърва - обхванати от определението за разглеждания продукт, имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики. По-специално всички пъстърви са имали едни и същи присъщи качества (химически, хранителни или други) и обработката не е лишила рибата от тях, а само е довела до различни форми на продукта, които са били просто различни средства за консервиране на рибата преди по-нататъшната обработка, приготвяне, готвене или консумация. Поради това беше направено заключението, че консервирането чрез опушване не изменя съществено основните физически, технически и химически характеристики на продукта.
(30)
Що се отнася до различните производствени процеси и различните структури на разходите, страните не обясниха как това би могло да е оказало въздействие върху заключението, че пушените и непушените продукти са един и същ продукт. Във всеки случай всяка възможна разлика в производствените процеси като такава не оказва въздействие върху определението за обхвата на продукта. Освен това в този конкретен случай производственият процес и структурата на разходите за пушените филета в действителност не са се различавали значително от производствения процес и структурата на другите форми на представяне на пъстървата. Основният елемент на разходите на всяка форма на представяне на продукта са разходите за отглеждане, включващи основно разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло), разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри. Поради това твърденията в това отношение следва да бъдат отхвърлени.
(31)
В предходните разследвания, на които се позоваха заинтересованите страни, и за разлика от настоящото разследване, пушените продукти не са били включени в жалбата, довела до започването на разследвания по тези случаи. Поради това те не са били в обхвата на тези разследвания и следователно не са били разследвани. Съображение 9 от Регламент (ЕО) № 437/2004 на Съвета се отнася до твърдение на заинтересована страна, че замразените цели риби и рибни филета следва да се изключат от процедурата. Въпреки това при разследването не е било установено или конкретно заключено, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта. Въз основа на констатацията от настоящото разследване, че всички форми на представяне на пъстървата имат едни и същи основни физически, технически и химически характеристики, този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(32)
Поради горните причини твърдението, че пушените продукти следва да бъдат изключени от обхвата на продукта, на този етап беше отхвърлено.
В. СУБСИДИЯ
1. Въведение
(33)
Жалбоподателят твърди, че ПТ субсидира своя сектор на аквакултурите. Жалбата съдържа prima facie доказателства за няколко практики на субсидиране, включени както в законодателството, така и в редица документи относно политиката, на които се основава държавната подкрепа за сектора.
(34)
Комисията направи преглед и анализира документите, представени в жалбата, както и допълнителните документи, предоставени в хода на разследването от ПТ и от включените в извадката производители износители, и установи, че всички тези документи показват, че секторът на аквакултурите в Република Турция се ползва с преференциално третиране в много области.
(35)
Решението на турските органи да субсидират конкретно сектора на аквакултурите датира от 2003 г. и е довело до прехвърлянето на големи суми публични средства на турски производители и износители през последните десет години.
(36)
Както беше посочено в съображения 3 и 4 по-горе, в рамките на предварително проведените консултации между ПТ и Комисията ПТ не оспори съществуването на никоя от разследваните схеми.
2. Разследвани схеми
(37)
Комисията изпрати въпросници на ПТ и на включените в извадката производители износители, като поиска информация относно следните схеми, за които се твърди, че включват отпускането на субсидии на сектора на аквакултурите.
-
Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
-
Освобождаване от мита
-
Освобождаване от ДДС
-
Данъчно облекчение
-
Помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на работодателите)
-
Помощ за лихви
-
Предоставяне на земя
-
Помощ за данъка върху доходите
-
Помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на наетите лица)
-
Преки субсидии, отпускани на производителите на пъстърва
-
Преки субсидии за производителите на пъстърва
-
Преки субсидии за биологичното производство на пъстърва
-
Специфично подпомагане за млади екземпляри пъстърва
-
Субсидирани заеми и застраховки за производителите на пъстърва
-
Нисколихвени инвестиционни заеми и бизнес заеми от Ziraat Bankasi
-
Нисколихвени инвестиционни заеми и бизнес заеми от Земеделски кредитни кооперативи
-
Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
-
Субсидии за консултации
-
Субсидии за риболовни кораби
-
Закупуване на гориво за риболовни кораби (данъчно облекчение за потребление на гориво за кораби)
-
Бракуване на риболовни кораби
-
Други субсидии и други програми за субсидиране
3. Държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите
3.1. Въведение
(38)
ПТ е въвело схема за подпомагане на предприятия, които инвестират средства в определени сектори и региони, включително в сектора на аквакултурите. Целта на тази схема е:
-
увеличаване на производството и заетостта,
-
насърчаване на големи инвестиции, допринасящи за международната конкурентоспособност,
-
стимулиране на преките чуждестранни инвестиции,
-
подкрепяне на инвестициите за дейности за опазване на околната среда и за научноизследователски и развойни дейности в съответствие с целите, очертани в различните планове и годишни програми за развитие на Турция, които са посочени по-долу.
3.2. Правно основание
(39)
Следните правни разпоредби предвиждат държавна подкрепа за инвестиции в сектора на аквакултурите: Постановление № 2012/3305 на Турция, публикувано на 19 юни 2012 г., относно държавната подкрепа за инвестиции, и Комюнике № 2012/1, публикувано на 20 юни 2012 г., относно прилагането на постановлението относно държавната подкрепа за инвестиции, публикувани в Официален вестник № 28328 и № 28329 съответно.
3.3. Констатации от разследването
(40)
Въпреки че Постановление № 2012/3305 на Турция е приложимата схема за подпомагане за разследвания период, подобни разпоредби са били в сила от 2006 г. насам и дори преди това. Този факт е от значение, тъй като субсидиите, свързани със закупуването на дълготрайни активи, като например инвестиционните субсидии, могат да бъдат разпределени за разследвания период, дори ако те са били предоставени преди разследвания период.
(41)
Разследването потвърди съществуването на различни схеми за подпомагане от държавата. Производството на аквакултури е изрично посочено в приложение 2/A към Постановление № 2012/3305 сред секторите, които могат да се ползват от стимули като освобождаване от данък добавена стойност (ДДС), освобождаване от мита, данъчно облекчение, принос към инвестициите, помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на работодателите), предоставяне на земя, помощ за лихвите, помощ за данъка върху доходите и помощ за премията за социално осигуряване (за вноските на наетите лица). Въз основа на степента на икономическо развитие на шестте региона, определени в Постановление № 2012/3305, интензитетът на помощта може да бъде различен.
(42)
Макар че разследването потвърди съществуването на програми за „регионално инвестиране“, никое от включените в извадката дружества не се е възползвало от всички схеми. Няколко от тях са се ползвали от освобождаване от ДДС и от мито, което важи в еднаква степен за всичките шест региона в Турция. Въпреки това, тъй като включените в извадката дружества са закупили машини и оборудване от дружества от Съюза в рамките на митническия съюз между ЕС и Турция, мито не е било дължимо. Освен това, тъй като Турция прилага система за данъчен кредит и ДДС върху продукцията, получените по време на разследвания период ползи са се състояли само в печелене на време (два месеца), докато данъчните органи възстановят ДДС на дружествата. Реалната полза би била лихвата, дължима на търговска банка за периода до възстановяването на ДДС. Тази полза е незначителна и не бе допълнително анализирана.
(43)
Едно от включените в извадката дружества се е ползвало от данъчно облекчение поради закупуването на машини в рамките на горепосоченото регламентиране на държавната подкрепа за инвестиции. Вместо общоприложимата данъчна ставка за корпоративния данък от 20 % то е платило само 4 %.
(44)
Същото включено в извадката дружество се е възползвало и от програмата за помощ за премията за социално осигуряване. Като притежател на удостоверение за насърчаване на инвестициите то се е ползвало с помощ за премията за социално осигуряване за вноските на работодателите и служителите. След като е осъществило инвестицията си, дяловете на работодателите и служителите за премията за социално осигуряване на дружеството, съответстващи на минималната работна заплата, са били освободени от Института за социално осигуряване за новосъздадени работни места. Министерството на икономиката е финансирало схемата.
3.4. Заключение
(45)
Държавната подкрепа за инвестиции временно се счита за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) и параграф 2 от основния регламент, когато държавната подкрепа е под формата на данъчни стимули, т.е. когато държавните приходи иначе са дължими, но в действителност са били пропуснати или не са били събрани.
(46)
Субсидията е специфична и подлежаща на изравняване, тъй като ползата от нея е специфично ограничена до списък с икономически сектори. Достъпът до субсидията е допълнително ограничен до определени предприятия, извършващи дейност в определени сектори. Освен това субсидията не отговаря на изискванията за неспецифичност, предвидени в член 4, параграф 2, буква б) от основния регламент, като се имат предвид броят и качеството на ограниченията, приложими за определени сектори, най-вече тези, които я ограничават до определени видове предприятия или напълно изключват определени сектори.
(47)
Аквакултурите са изрично посочени в приложение 2А към постановлението като една от дейностите, които могат да се ползват от този вид освобождаване от данъци. В приложение 4 към постановлението се посочват секторите, които не могат да се ползват от стимули по тази схема.
(48)
Следователно съгласно член 3, параграф 2 от основния регламент горепосочените субсидии се считат за финансово участие от страна на правителството, което предоставя полза на получателите.
3.5. Изчисляване на размера на субсидията
(49)
Едно дружество се е възползвало от ползите по горепосочените схеми. Тази полза за дружеството обаче е сметната за незначителна.
4. Преки субсидии за производителите на пъстърва
4.1. Въведение
(50)
Преките субсидии на произведен килограм пъстърва са основната схема за субсидиране, която се прилага в полза на разглеждания продукт. Тези субсидии се преразглеждат всяка година като част от годишния преглед на селскостопанските субсидии.
4.2. Правно основание
(51)
Следните правни разпоредби предвиждат преки субсидии: Постановление № 2013/4463 на Турция относно селскостопанските субсидии през 2013 г., с дата 7 март 2013 г. и публикувано в Официален вестник № 28612 от 8 април 2013 г. (прилагано със задна дата, считано от 1 януари 2013 г.).
4.3. Констатации от разследването
(52)
Разследването потвърди съществуването на преки субсидии за пъстървата. Беше установено, че за разследвания период нивото на субсидията за килограм пъстърва е било определено на 0,65 TL/kg за производство до 250 тона годишно. Половината от тази сума (0,325 TL/kg) е била предоставена за произведени количества между 251 - 500 тона/годишно и не са били отпуснати субсидии за произведени количества над 500 тона. Субсидията е била предоставена на производителите на разглеждания продукт с лиценз от Министерството на храните, земеделието и животновъдството.
(53)
Преди да се направи каквото и да било плащане, е било необходимо производителите да бъдат регистрирани в системата за регистрация на аквакултури към Министерството на храните, земеделието и животновъдството. Те подлежат на редовни и внезапни инспекции.
(54)
Три от четирите включени в извадката групи от дружества са се ползвали от преки субсидии по време на разследвания период, тъй като те сами са отглеждали пъстървата. Най-голямата група - Ternaeben, обаче не е отглеждала пъстърва, а я е купувала (основно жива пъстърва и замразени цели риби) от несвързани производители и я е преработвала. Поради това тя не е получавала преки субсидии. В резултат на това възникна въпросът дали ползата от преките субсидии е приложима и за Ternaeben, и за останалите три включени в извадката групи от дружества, които не само са отглеждали, но и са купували определено количество пъстърва от несвързани дружества с цел преработка.
(55)
Във връзка с това Комисията подчертава, че разглежданият продукт обхваща както пряко субсидираната суровина, а именно живата пъстърва, така и продуктите надолу по веригата (пресни и замразени цели риби, филета, пушена пъстърва). Тъй като производството на жива пъстърва се субсидира и практически всички, които отглеждат пъстърва в Турция, се ползват от тази схема, всички производители на разглеждания продукт (а именно на жива пъстърва и продуктите надолу по веригата) се ползват от тази схема за пряко субсидиране, независимо от това дали те сами отглеждат пъстървата или я купуват с цел по-нататъшна преработка.
(56)
Ползата за производителите на разглеждания продукт при всички случаи може да бъде доказана. Във връзка с това Комисията сравни разходите за отглеждане на пъстърва на трите включени в извадката дружества, които сами отглеждат пъстървата (включително обоснованите и умерените по размер разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата) с цената, платена за закупуване на жива или охладена риба от несвързани доставчици. Комисията установи, че за трите дружества покупната цена за жива или охладена риба е била по-ниска от средните разходи за отглеждането.
(57)
Що се отнася до групата Ternaeben, Комисията сравни средните разходи за отглеждането на пъстърва на другите три включени в извадката дружества (включително обоснованите и умерените по размер разходи за реализация, общите и административните разходи и печалбата) с индивидуалната средна покупна цена, платена от Ternaeben за жива или охладена риба. Беше установено, че средните разходи за отглеждането на пъстърва на другите три включени в извадката дружества са по-високи от средната покупна цена, платена от групата Ternaeben. Беше установено, че платената от групата средна покупна цена е в съответствие с цената, платена от другите включени в извадката дружества.
(58)
Поради това Комисията счита, че включените в извадката дружества, дотолкова, доколкото са закупили пъстърва от несвързани дружества, също са се възползвали от схемата за пряко субсидиране.
(59)
Жалбоподателят твърди, че е извършено допълнително плащане за подпомагане на биологичното производство на пъстърва и производството на млади екземпляри на бройка. Разследването потвърди съществуването на допълнително плащане за подпомагане на биологичното производство на пъстърва. Въпреки това беше установено, че в Турция е съществувало само едно дружество за биологично производство на пъстърва, но то наскоро е изпаднало в несъстоятелност. В резултат на това през разследвания период не са били предоставяни субсидии за биологичното производство на пъстърва.
(60)
В допълнение Комисията установи, че специфичната подкрепа за производството на млади екземпляри е съществувала през 2012 г., но е била преустановена, считано от 2013 г., тъй като нивото на производството на млади екземпляри в Турция вече е било задоволило нуждите на пазара.
4.4. Заключение
(61)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до временното заключение, че посоченият по-горе публичен принос е под формата на директни безвъзмездни помощи по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент и следователно предоставя пряка полза на турските производители на пъстърва в съответствие с член 3, параграф 2 от основния регламент. Предоставя се „полза“, тъй като прякото финансиране (безвъзмездните средства) се предоставя от публичните органи без заплащането на лихвен процент или възнаграждение. Такива безплатно предоставяни средства обикновено не са налични на пазара.
(62)
Схемата за преки субсидии е специфична и подлежаща на изравняване по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като достъпът до нея е ограничен до определени предприятия. Предприятията в сектора на аквакултурите са изрично посочени и пъстървата е ясно определена като един от видовете, които се ползват от тази схема за субсидиране. Тези директни безвъзмездни помощи са специфични, тъй като предоставящата ги организация и законодателството, по което действа предоставящата организация, изрично ограничават достъпа до тези безвъзмездни средства само до предприятия, осъществяващи дейност в сектора на аквакултурите.
4.5. Изчисляване на размера на субсидията
(63)
Общата полза за дадено дружество е отговаряла на средния размер на получените по време на разследвания период преки субсидии за собствено отглежданата жива риба и средния размер на отпуснатите от ПТ субсидии, изчислен въз основа на общия размер на предоставените субсидии и разделен на общия размер на производството на пъстърва в Турция за закупената жива риба.
(64)
В таблицата по-долу е показан временно определеният размер на ползата от горепосочените безвъзмездни средства, като тя съответства на сумата, получена през разследвания период от засегнатите дружества.
Преки и непреки субсидии
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Субсидирани заеми
5.1. Въведение
(65)
Някои публични и частни правни субекти са предоставили преференциални заеми на дружества, осъществяващи дейност в сектора на аквакултурите. Основните засегнати правни субекти са описани по-долу.
(66)
Земеделските кредитни кооперативи (АСС) са частни правни субекти, създадени от земеделски производители (т.е. физически или юридически лица, които се занимават със земеделско производство) в Турция, с цел да се подпомогнат финансовите им нужди при тяхната работа.
(67)
Земеделската банка на Република Турция (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi или „Ziraat Bankasi“) е държавна банка и публичен орган, чиито акции се притежават изцяло от подсекретариата на Министерството на финансите. В рамките на правителствена програма, посочена в съображение 70 по-долу, която се прилага и за разследвания период, Ziraat Bankasi предоставя преференциални заеми за сектора на аквакултурите с цел насърчаване на земеделското производство и агробизнеса. За тази цел Министерският съвет ежегодно определя продължителността, процедурите и принципите на програмата, а Министерството на финансите прехвърля на Ziraat Bankasi останалата сума от плащането на лихвата, съответстваща на дисконтовия лихвен процент. Поради това се смята, че Ziraat Bankasi разполага с държавна власт и следователно е публичен орган.
(68)
Организацията за развитие на малките и средните предприятия (KOSGEB) е публичен орган, чиято цел е увеличаване на дела на малките и средните предприятия (МСП) в икономиката и социалното развитие чрез предоставяне на качествени услуги и помощ за развитие на конкурентоспособността на МСП и разпространяване на културата на предприемачество. KOSGEB попада в сферата на компетентност на Министерството на науката, промишлеността и технологиите и е частично независима.
(69)
Türk Eximbank (Eximbank) е създадена от турското правителство на 21 август 1987 г. с Постановление № 87/11914 в изпълнение на Закон № 3332 и е изцяло държавна банка и публичен орган, действащ като основен инструмент на турското правителство за насърчаване на износа в стратегията на Турция за устойчив износ. Eximbank е получила пълномощия от правителството да подкрепя външната търговия и турските изпълнители/инвеститори, които работят в чужбина, с цел увеличаване на износа на турския бизнес и за укрепване на неговата международна конкурентоспособност. Затова се смята, че Eximbank разполага с държавна власт и следователно е публичен орган.
5.2. Правно основание
(70)
Следните правни разпоредби предвиждат субсидирани заеми: Постановление № 2013/4271 на Турция, публикувано в Официален вестник № 28561 от 16 февруари 2013 г., относно разширяването на нисколихвените инвестиционни заеми и бизнес заемите от Ziraat Bankasi и АСС през 2013 г., Постановление № 2010/27612 на Турция, публикувано в Официален вестник на 15 юни 2010 г., относно заеми при нулев лихвен процент за МСП и Закон № 3332 на Турция, публикуван на 31 март 1987 г. в Официален вестник № 19417 (А) относно експортните заеми от Eximbank, турската банка за експортно кредитиране.
5.3. Констатации от разследването
(71)
Преференциалните заеми от Eximbank и KOSGEB бяха разследвани въз основа на съответните твърдения в жалбата по отношение на субсидираните заеми. Разследването потвърди съществуването на нисколихвени заеми. Все пак за никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от заеми, предоставени от АСС.
(72)
Комисията установи, че по време на разследвания период едно дружество, включено в извадката, е получило четири преференциални заема от Ziraat Bankasi съгласно разпоредбите на Постановление № 4271/2013. В рамките на земеделските заеми Ziraat Bankasi е разширила инвестиционните заеми по отношение на закупуването на машини и оборудване, като банката е разширила и оперативните заеми с цел финансиране на оперативни разходи.
(73)
В допълнение към преференциалните заеми от Ziraat Bankasi едно от включените в извадката дружества е ползвало заем при нулев лихвен процент съгласно Постановление № 2010/27612, въз основа на което KOSGEB управлява различните програми за подпомагане на МСП. МСП, които работят в сектора на аквакултурите, също имат право да се възползват от тези програми за подпомагане.
(74)
Нещо повече, по време на разследването беше установено, че две от включените в извадката дружества са получили съответно два и шест нисколихвени заема от Eximbank. По време на проверката на място, осъществена от ПТ, представителят на Eximbank е потвърдил, че Eximbank отпуска заеми на турски износители при по-добри условия от обичайно предлаганите на пазара.
5.4. Заключение
(75)
Горепосочените нисколихвени заеми временно се считат за субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) и параграф 2 от основния регламент.
(76)
Въз основа на констатациите от разследването Комисията стига до заключението, че предоставената на получателя полза е под формата на намаление на лихвените проценти на заемите, получени за производство на аквакултури. Схемата - заеми с държавна подкрепа - предоставя полза на получателя на заемите, тъй като тези заеми се отпускат при финансови условия, които не съответстват на пазарните условия за заеми със сравним падеж. Те се отпускат под пазарните лихвени проценти.
(77)
Тези схеми са специфични по смисъла на член 4, параграф 2, буква а) от основния регламент, тъй като предоставящите ги органи или законодателството, по което действат предоставящите ги органи, изрично ограничават достъпа само до определени предприятия.
(78)
Поради това всички горепосочени заеми се считат за подлежащи на изравняване субсидии, които предоставят полза и са специфични по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка ii) от основния регламент.
5.5. Изчисляване на размера на субсидията
(79)
В член 6, буква б) от основния регламент се предвижда, че ползите от преференциални заеми временно се изчисляват като разлика между сумата на изплатените лихви и стойността, която дружествата биха платили за подобен търговски заем на пазара. Като референтна стойност Комисията приложи среднопретегления лихвен процент за заемите в Турция за разследвания период с помощта на електронната платформа за търговия Bloomberg (индекс WAIRCOMM).
(80)
Ползата за разследвания период беше изчислена, като бе изчислена разликата между действително платената лихва през разследвания период и лихвата, която щеше да бъде платена въз основа на референтната стойност.
(81)
Изчислените маржове на субсидията за включените в извадката производители износители въз основа на тази методология са следните:
Преференциални заеми
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Пул за селскостопанско застраховане и ставки за помощ за премията
6.1. Въведение
(82)
Законът за селскостопанското застраховане и Правилникът за принципите на прилагане на Пула за селскостопанско застраховане определят целта на правителството за предоставяне на застрахователно покритие срещу загуби на рибни запаси и улов от производители на пъстърва вследствие на множество възможни заболявания, природни бедствия, злополуки и т.н.
(83)
Видовете застраховки, които се включват в Пула за селскостопанско застраховане, са i) застраховка на реколтата, ii) застраховка на оранжерии, iii) застраховка на едър рогат добитък, iv) застраховка на дребен рогат добитък, v) застраховка на птици, и vi) застраховка на аквакултури.
6.2. Правно основание
(84)
Правното основание на тази програма е Законът за селскостопанското застраховане № 5363 и Постановление № 2012/4138 на Турция относно рисковете, продуктите и регионите в обхвата на Пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията, публикувано в Официален вестник № 28537 от 23 януари 2013 г.
6.3. Констатации от разследването
(85)
Разследването потвърди съществуването на тази схема за субсидиране. Съгласно членове 12 и 13 от Закона за селскостопанското застраховане № 5363 и Постановление № 2012/4138 относно рисковете, продуктите и регионите в обхвата на Пула за селскостопанско застраховане и ставките за помощ за премията (Постановление № 2012/4138) производителите на продукти от аквакултури могат да се ползват от помощ от правителството за премията по застраховка, както се предвижда в член 1/6 от Постановление № 2012/4138.
(86)
Дружество, което иска да кандидатства пред Пула за селскостопанско застраховане, попълва проект на застрахователната полица, която желае. След това дружеството се проверява от Пула за селскостопанско застраховане за оценка на риска и му се предлага застрахователна полица, която включва и сумата на дължимата премия. Ако дружеството, което работи в сектора на селското стопанство, приеме офертата, правителството плаща половината от застрахователната премия.
(87)
Комисията установи, че селскостопанските производители в Турция като цяло не застраховат своята продукция. Само едно от включените в извадката дружества се е възползвало от програмата на правителството за помощ за застрахователната премия в продължение на 3 месеца от разследвания период. След това то е преминало към частен застраховател.
6.4. Заключение
(88)
На практика ползата от тази схема е под формата на намаление на финансовите разходи, направени за застраховането на аквакултурите. Схемата представлява субсидия по смисъла на член 3, параграф 1, буква а), подточка i) от основния регламент под формата на директни безвъзмездни помощи от правителството за производителите на пъстърва, както и „финансово участие“ по смисъла на основния регламент, тъй като получателят на субсидията се ползва от благоприятна застрахователна премия, която е далеч под нивото на предлаганите на пазара застрахователни премии за покритие на сравними рискове. Схемата предоставя полза по смисъла на член 3, параграф 2 от основния регламент. Ползата се равнява на разликата между премиите, предлагани в контекста на търговска застрахователна полица, и субсидираната премия.
(89)
Субсидията е специфична, тъй като предоставящата я организация и законодателството, по което действа предоставящата организация, изрично ограничават достъпа до тези безвъзмездни средства само до предприятия, осъществяващи дейност в сектора на селското стопанство, и дори изрично визират рисковете, на които са изложени производителите на аквакултури.
6.5. Изчисляване на размера на субсидията
(90)
Едно дружество се е възползвало от ползите по тази схема. Тази полза за дружеството обаче е сметната за незначителна.
6.6. Субсидии за консултации
(91)
Тази схема има за цел да осигури необходимите знания и ноу-хау на производителите на аквакултури, за модернизиране и увеличаване на производството и за повишаване на неговата ефективност. За никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от тази схема по време на разследвания период.
6.7. Субсидии за гориво и за бракуване на риболовни кораби
(92)
Тези субсидии са свързани със закупуването на гориво за риболовни кораби или пък са свързани с бракуването на риболовни кораби. Плащанията на такива субсидии по-специално са от полза за риболовни дейности. За никой от включените в извадката производители износители не беше установено да се е възползвал от тези субсидии по време на разследвания период.
6.8. Заключение относно субсидирането
(93)
Комисията изчисли за всяка програма стойностите на подлежащите на изравняване субсидии по отношение на разследваните дружества в съответствие с разпоредбите на основния регламент и събра тези стойности, за да изчисли общия размер на субсидията за всяка група за разследвания период.
(94)
С цел да определи маржовете на общата субсидия Комисията най-напред изчисли процента на субсидиране, който е съотношението между размера на субсидията и общия оборот на дружеството. След това този процент бе използван, за да се изчисли субсидията, предоставена за износа на разглеждания продукт за Съюза през разследвания период.
(95)
След това бе изчислен размерът на субсидията в еквивалент на цяла риба на разглеждания продукт, изнасян за Съюза през разследвания период, и посочените по-долу маржове бяха изчислени като процент от цената CIF на същия износ в еквивалент на цяла риба.
(96)
За оказалите съдействие производители износители, които не са включени в извадката, Комисията изчисли среднопретегления марж на субсидията. Следователно този марж беше определен въз основа на маржовете за включените в извадката производители износители.
(97)
По отношение на всички други производители износители Комисията определи маржа на субсидията въз основа на наличните факти в съответствие с член 28 от основния регламент. За тази цел Комисията определи степента на съдействие на производителите износители. Степента на съдействие е обемът на износа на оказалите съдействие производители износители за Съюза, изразен като процент от общия обем на износа - както е докладвано в статистическите данни за вноса от Евростат - от засегнатата държава за Съюза.
(98)
Степента на съдействие в този случай е висока, тъй като вносът на оказалите съдействие производители износители представлява над 80 % от общия износ за Съюза по време на разследвания период. Въз основа на това Комисията реши да използва остатъчния марж на субсидията на равнището на включеното в извадката дружество с най-високия марж на субсидията.
Наименование на дружеството
Марж на субсидията
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Среднопретеглена стойност на извадката
8,2 %
Марж на субсидията в национален мащаб
9,7 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за промишленост на Съюза и производство на Съюза
(99)
По време на разследвания период сходният продукт е бил произвеждан от повече от 700 производители в Съюза. Те представляват „промишлеността на Съюза“ по смисъла на член 8, параграф 1 от основния регламент.
(100)
Общото производство на Съюза по време на разследвания период беше изчислено на около 170 милиона килограма „еквиваленти на цяла риба“ (WFE) въз основа на данни, предоставени от асоциации на националните и европейските производители, както и от отделни дружества. Както беше посочено в съображение 10, в извадката бяха подбрани девет производители от Съюза, които представляват повече от 12 % от общото производство на Съюза на сходния продукт.
2. Потребление на Съюза
(101)
Комисията определи потреблението на Съюза въз основа на изчисления общ обем на продажбите, осъществени от производителите от Съюза на пазара на Съюза, и на общия обем на вноса по данни от Евростат.
(102)
Общият обем на продажбите на производителите от Съюза беше изчислен, както е посочено в съображение 130 по-долу.
(103)
Що се отнася до обема на вноса, Евростат докладва данни за нетните тегла за продукти с шест различни кода по КН, а именно живи, пресни, охладени, замразени и/или пушени под формата на цели и/или изкормени риби или рибни филета. Нетните тегла бяха преобразувани в WFE с цел сравнение, като регистрираното в Евростат количество на вноса беше разделено на посочените по-долу коефициенти на преобразуване. Тези коефициенти на преобразуване бяха предоставени в жалбата и са често използвани в промишлеността.
Таблица 1
Коефициенти на преобразуване
Представяне на продукта
Коефициент
Живи
1,00
Пресни/охладени/замразени (изкормени)
0,85
Филета: пресни/охладени/замразени
0,47
Филета: Пушени
0,40
(104)
Съответните кодове по КН обхващат и други видове риба, които не са включени в обхвата на настоящото разследване, като кафява пъстърва (Salmo trutta), пъстърва от видовете Oncorhynchus clarki, Oncorhynchus aguabonita и Oncorhynchus gilae. Разследването обаче установи, че видовете, различни от разглеждания продукт, не се произвеждат в Турция или се произвеждат само в незначителни количества. Тази констатация беше основана на информацията, предоставена от турската промишленост на Федерацията на европейските производители на аквакултури (ФЕПА), и на други публични източници на информация (8), съпоставени, когато това е възможно, със съответните официални статистически данни на Турция. Въз основа на това беше направено заключението, че статистическите данни на Евростат са предоставили достатъчно надеждни и пълни данни за вноса.
(105)
Потреблението на Съюза, както беше установено, е останало стабилно през периода 2010 - 2011 г., след това е намаляло с 5 % между 2011 г. и 2012 г. и е спаднало с още 7 % между 2012 г. и разследвания период. Като цяло потреблението е отбелязало спад от 12 % през разглеждания период.
Таблица 2
Потребление на Съюза (kg WFE)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо потребление на Съюза
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Индекс
100
100
95
88
Източник: ФЕПА, Евростат.
3. Внос от засегнатата държава
3.1. Обем и пазарен дял на вноса от засегнатата държава
(106)
Както беше посочено в съображение 103, Комисията установи обема на вноса, изразен в kg WFE, въз основа на данни от Евростат. Пазарният дял на вноса беше установен въз основа на обема на вноса от Турция и на общото потребление на Съюза.
(107)
Вносът в Съюза от засегнатата държава се е променял, както следва:
Таблица 3
Обем на вноса (в kg в „еквивалент на цяла риба“ (WFE) и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на вноса от Турция (в kg WFE)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Индекс
100
137
141
172
Пазарен дял
9 %
12 %
13 %
17 %
Индекс
100
137
149
195
Източник: Евростат.
(108)
Въпреки спада в потреблението обемът на вноса на разглеждания продукт за Съюза е отбелязал стабилен ръст през разглеждания период и е нараснал общо със 72 %. Това е довело до увеличаване на съответния пазарен дял от 9 % през 2010 г. до 17 % през разследвания период, т.е. увеличение в размер на 8 процентни пункта или на 95 % през разглеждания период.
3.2. Цени на вноса от засегнатата държава и подбиване на цените
(109)
Комисията установи средните цени на вноса въз основа на данните на Евростат, като раздели общия обем на турския внос, изразен в kg WFE, на общата стойност на този внос. Подбиването на цените в резултат на вноса беше установено въз основа на данните на включените в извадката производители износители.
(110)
Средната цена на вноса в Съюза от засегнатата държава се е променяла, както следва:
Таблица 4
Цени на вноса (EUR/kg WFE)
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Турция
2,63
2,78
2,83
2,75
Индекс
100
106
108
105
Източник: Евростат.
(111)
Средните цени на вноса на разглеждания продукт са се увеличили с 8 % между 2010 и 2012 г. и впоследствие са намалели с 3 % между 2012 г. и разследвания период. Като цяло средната цена на вноса се е увеличила с 5 % през разглеждания период.
(112)
Комисията определи подбиването на цените по време на разследвания период, като сравни: а) среднопретеглените продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти на пазара на Съюза, коригирани на ниво франко завода; и б) съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката производители износители към първия независим клиент на пазара на Съюза, установени на база стойност, застраховка, навло (база CIF).
(113)
Сравнението на цените беше извършено за всеки вид на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, при необходимост със съответните корекции, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението бе изразен като процент от оборота на включените в извадката производители от Съюза по време на разследвания период. Той показа, че е налице среднопретеглен марж на подбиване на цените, вариращ между 5 и 18 % от вноса от засегнатата държава на пазара на Съюза.
(114)
Един включен в извадката производител износител заяви, че Комисията следва да обърне подобаващо внимание на всяка разлика в нивото на търговия. Разследването обаче показа, че не съществуват разлики в нивото на търговия между включените в извадката производители от Съюза и включените в извадката производители износители в Турция. Поради това този аргумент следва да бъде отхвърлен.
(115)
Асоциацията на егейските износители (представляваща турските износители) и един производител износител заявиха, че промишлеността на Съюза е съсредоточена главно върху производството на произведена по биологичен начин пъстърва и розова пъстърва, които имат значително по-висока цена в сравнение с изнасяната от Турция пъстърва. Поради това те заявиха, че цените не са съпоставими. Както бе обяснено в съображение 113 по-горе обаче, сравненията на цените бяха направени за всеки отделен вид на продукта по отношение на сделки на същото ниво на търговия със съответните корекции при необходимост. В резултат на това ценовите разлики, дължащи се на различните видове на продукта, бяха надлежно взети под внимание.
(116)
Асоциацията на егейските износители също така заяви, че промишлеността на Съюза използва различни производствени процеси, водещи до различни оптични и органолептични характеристики и до разлика в срока на трайност. Беше изказано твърдението, че пъстървата, произведена от промишлеността на Съюза, има и различни диапазони на теглото в сравнение с пъстървата, произведена в Турция. Според твърдението всички тези елементи са оказвали въздействие върху сравнението на цените и поради това следва да бъдат взети под внимание. Не бяха представени обаче никакви доказателства за обосноваването на тези твърдения, нито пък доказателствата, събрани по време на разследването, бяха в подкрепа на тези твърдения. Както бе обяснено в съображение 113, сравненията на цените бяха направени за всеки отделен вид на продукта по отношение на сделки на същото ниво на търговия със съответните корекции при необходимост. С оглед на това всяка една разлика, дължаща се на различните видове на продукта, бе надлежно взета под внимание.
(117)
Поради това твърденията, направени по отношение на сравненията на цените, следва да бъдат отхвърлени.
4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
4.1. Общи бележки
(118)
В съответствие с член 8, параграф 4 от основния регламент при проверката на въздействието на субсидирания внос върху промишлеността на Съюза беше направена оценка на всички икономически показатели, оказващи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период.
(119)
Както беше посочено в съображение 10, за определянето на евентуалната вреда, понесена от промишлеността на Съюза, беше използвана извадка.
(120)
За определянето на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Комисията оцени макроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в жалбата, и данните, предоставени от ФЕПА и Евростат. Данните се отнасяха за всички производители от Съюза. Комисията оцени микроикономическите показатели въз основа на данните, съдържащи се в отговорите на въпросника, предоставени от включените в извадката производители от Съюза. Данните бяха свързани с включените в извадката производители от Съюза. И двата набора от данни бяха счетени за представителни за икономическото състояние на промишлеността на Съюза.
(121)
Макроикономическите показатели са: производство, производствен капацитет, използване на капацитета, обем на продажбите, пазарен дял, растеж, заетост, производителност и равнище на маржа на субсидията.
(122)
Микроикономическите показатели са: средни единични цени, разходи за единица продукция, разходи за труд, запаси, рентабилност, парични потоци, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал.
4.2. Макроикономически показатели
4.2.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(123)
Данни за обема на производството на промишлеността на Съюза бяха получени от ФЕПА и от жалбоподателя. Данните на ФЕПА се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба във всяка държава членка. Тъй като данните на ФЕПА обхващаха само част от разследвания период, те бяха допълнени от изчисленията на жалбоподателя. Освен това, тъй като данните на ФЕПА се събират на база франко рибовъдното стопанство и са свързани с уловената жива риба, както и за да се избегне двойното отчитане, делът на вноса от всички източници, предназначен за преработка (около 20 % от целия обем на вноса, с изключение на пушената риба, въз основа на информацията, предоставена в отговорите на въпросника от включените в извадката производители износители), беше добавен към производството на жива риба на ЕС.
(124)
Въз основа на това през разглеждания период общото производство на Съюза, производственият капацитет и използването на капацитета са се променяли, както следва:
Таблица 5
Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на производството (kg WFE)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Индекс
100
96
90
81
Производствен капацитет (kg WFE)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Индекс
100
98
95
83
Използване на капацитета
76 %
75 %
72 %
75 %
Индекс
100
98
95
98
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза и от включените в извадката производители износители, Евростат.
(125)
Производството е намалявало през всяка година от разглеждания период. През разследвания период производството е намаляло с 19 % в сравнение с 2010 г. Това намаление е било по-силно изразено, отколкото спадът на потреблението през разглеждания период.
(126)
Производственият капацитет беше изчислен, като обемът на производството беше разделен на степента на използване на капацитета на включените в извадката производители от Съюза.
(127)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял със 17 % по време на разглеждания период. Констатациите от разследването показват, че редица производители от Съюза са закрили своите производствени съоръжения по време на разглеждания период, което е довело до намаляване на общия производствен капацитет на Съюза.
(128)
Степента на използване на капацитета на производителите от Съюза е била около 75 % през разглеждания период, като е намаляла с 1 процентен пункт между 2010 г. и края на разследвания период.
4.2.2. Обем на продажбите и пазарен дял
(129)
През разглеждания период обемът на продажбите и пазарният дял на промишлеността на Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 6
Обем на продажбите и пазарен дял
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на продажбите на пазара на Съюза (kg WFE)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Индекс
100
96
90
80
Пазарен дял
89 %
85 %
84 %
81 %
Индекс
100
96
95
91
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза, Евростат.
(130)
Обемът на продажбите на промишлеността на Съюза беше установен въз основа на общия обем на производството, както бе описано в съображение 123, чрез приспадане на експортните продажби на промишлеността на Съюза.
(131)
Обемът на експортните продажби се основаваше на данни от Евростат, преобразувани в kg WFE. Другите видове пъстърва, евентуално включени в разглежданите кодове по КН, бяха счетени за незначителни, тъй като те не са били произвеждани в Съюза или са били произвеждани само в много малки количества. Поради това беше счетено, че Евростат е предоставил достатъчно надеждни данни за износа на дъгова пъстърва през разглеждания период.
(132)
По този начин обемът на продажбите на промишлеността на Съюза е намалявал постоянно между 2010 г. и разследвания период и като цяло с 20 % през целия разглеждан период. Тази отрицателна тенденция е била по-силно изразена от намалението на общото потребление през същия период, както беше описано в съображение 105.
(133)
В резултат на това пазарният дял на промишлеността на Съюза също е намалявал през разглеждания период и като цяло е намалял с 8 процентни пункта през същия период. В същото време турският внос се е увеличил със 72 %, а съответният пазарен дял - с 8 процентни пункта, както беше описано в съображение 108 по-горе, което съответства на загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза.
4.2.3. Растеж
(134)
Потреблението на Съюза е спадало от 2011 г. до края на разследвания период. Независимо от намаляващото търсене на пазара на Съюза вносът от Турция почти се е удвоил и е довел до нарастващ пазарен дял през разглеждания период. По този начин промишлеността на Съюза е изгубила част от пазарния си дял, докато разглежданият внос е успял да увеличи своя дял на намаляващия пазар на Съюза. В същото време обемът на производството на промишлеността на Съюза е намалял в по-голяма степен, отколкото се е свил пазарът, докато обемът на турския внос се е увеличил както в абсолютно, така и в относително изражение.
4.2.4. Заетост и производителност
(135)
През разглеждания период заетостта и производителността са се променяли, както следва:
Таблица 7
Заетост и производителност
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Брой на наетите лица
3 692
3 413
3 144
2 862
Индекс
100
92
85
78
Производителност (kg WFE на наето лице)
45 578
47 431
48 332
47 847
Индекс
100
104
106
105
Източник: жалбоподател, ФЕПА, данни от включените в извадката производители от Съюза.
(136)
Заетостта в промишлеността на Съюза беше изчислена въз основа на общия обем на производството, разделен на производителността на включените в извадката производители от Съюза. Като се има предвид намаляването на обема на производството (таблица 5), равнището на заетост в промишлеността на Съюза е намаляло с 22 % по време на разглеждания период.
(137)
Тъй като заетостта е намаляла с по-голям темп, отколкото обемът на производството, приблизителната производителност на наето лице, измерена като продукция в kg WFE на едно наето лице, е нараснала с 5 % по време на разглеждания период.
4.2.5. Размер на подлежащите на изравняване субсидии и възстановяване от последиците от предишно субсидиране или дъмпинг
(138)
Всички маржове на субсидията са значително над нивото de minimis. Във връзка с въздействието на размера на подлежащите на изравняване субсидии върху промишлеността на Съюза, предвид обема и цените на вноса от Турция, може да се счита, че това въздействие не е незначително.
(139)
Тъй като това е първото антисубсидийно разследване по отношение на разглеждания продукт, не са налице данни, които предоставят възможност да се направи оценка на въздействието на евентуално предишно субсидиране или дъмпинг.
4.3. Микроикономически показатели
4.3.1. Цени и фактори, влияещи върху цените
(140)
През разглеждания период среднопретеглените единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти в Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 8
Продажни цени в Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни единични продажни цени за несвързани клиенти EUR/kg WFE
2,76
2,91
2,89
2,95
Индекс
100
105
105
107
Производствени разходи за единица продукция EUR/kg WFE
2,73
2,84
2,89
2,98
Индекс
100
104
106
109
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(141)
Средната единична продажна цена на включените в извадката производители от Съюза първо се е увеличила от 2,76 EUR на kg WFE през 2010 г. до 2,91 EUR през 2011 г., след което е намаляла на 2,89 EUR през 2012 г. и отново се е увеличила на 2,95 EUR през разследвания период. Като цяло средната продажна цена на включените в извадката производители от Съюза се е увеличила със 7 % през разглеждания период. Това увеличение обаче не е било достатъчно, за да отговори на паралелното увеличение на производствените разходи от 9 % през същия период. В резултат на това през разследвания период средната единична нетна продажна цена е паднала под производствените разходи за единица продукция.
(142)
Производствените разходи на включените в извадката производители от Съюза са нараснали от 2,73 EUR/kg WFE през 2010 г. на 2,84 EUR/kg WFE през 2011 г. През 2012 г. е отчетено по-умерено увеличение до 2,89 EUR. По-голямо увеличение до 2,98 EUR е настъпило през разследвания период, когато производствените разходи са надхвърлили средните единични продажни цени, което е направило производството на Съюза като цяло нерентабилно. Най-важният елемент на производствените разходи са разходите за фураж (рибно брашно и рибно масло) заедно с разходите за енергия и разходите за хайвер или млади екземпляри, които през разглеждания период са се увеличили и които поради това са отразени в увеличението на средните производствени разходи.
4.3.2. Разходи за труд
(143)
През разглеждания период средните разходи за труд на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 9
Средни разходи за труд за наето лице
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Средни разходи за труд за наето лице (в евро)
26 585
26 958
28 276
27 757
Индекс
100
101
106
104
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(144)
Между 2010 г. и разследвания период средните разходи за труд за наето лице на включените в извадката производители в Съюза са се увеличили с 4 %. Това общо увеличение през разглеждания период е относително слабо и във всеки случай е под общото увеличение на разходите за труд (7,5 %) (9) и инфлацията (9,6 %) (10) в Съюза през същия период.
4.3.3. Запаси
(145)
Пъстървата е бързоразвалящ се продукт, който ако не е замразен, има срок на трайност под две седмици. Тъй като включените в извадката производители от Съюза не поддържат запаси от пъстърва след улова и не замразяват в значителна степен тяхното производство, в настоящото разследване нивата на запасите не се считат за значим показател за вредата.
4.3.4. Рентабилност, паричен поток, инвестиции, възвръщаемост на инвестициите и способност за привличане на капитал
(146)
През разглеждания период рентабилността, паричният поток, инвестициите и възвръщаемостта на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза са се променяли, както следва:
Таблица 10
Рентабилност, паричен поток, инвестиции и възвръщаемост на инвестициите
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Рентабилност на продажбите в Съюза за несвързани клиенти (процент от оборота на продажбите)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Индекс
100
230
- 13
- 88
Паричен поток (1 000 EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Индекс
100
428
338
- 220
Инвестиции (1 000 EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Индекс
100
105
111
260
Възвръщаемост на инвестициите
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Индекс
100
238
- 13
- 74
Източник: данни от включените в извадката производители от Съюза.
(147)
Комисията определи рентабилността на включените в извадката производители от Съюза чрез изразяване на печалбата преди облагане с данъци от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти в Съюза като процент от оборота от тези продажби. През 2010 и 2011 г. рентабилността леко се е увеличила, но е останала на ниски нива, съвсем малко над нулевата стойност. Ситуацията се е влошила допълнително през 2012 г., когато рентабилността е станала отрицателна, и през разследвания период, когато загубите са се увеличили допълнително. Това, както беше обяснено в съображение 142, се дължи на възходящата тенденция в производствените разходи при невъзможност на промишлеността на Съюза да увеличи съответно цените си. През целия разглеждан период редица производители от Съюза са прекратили дейността си.
(148)
Нетният паричен поток е способността на производителите от Съюза сами да финансират дейностите си. Нетният паричен поток е отбелязал възходяща тенденция от 2010 до 2011 г., след което е започнал да спада. Между 2012 г. и разследвания период тенденцията значително се е влошила, което е довело до отрицателен общ кумулативен паричен поток през разглеждания период. Като цяло отрицателната тенденция на паричния поток следва низходящата тенденция на рентабилността, въпреки че отрицателният паричен поток през 2010 г. и значителният спад между 2012 г. и разследвания период са настъпили и в резултат на инвестициите, направени във връзка с усилията за консолидация, както е пояснено в съображение 149.
(149)
Инвестициите са се увеличили съвсем слабо през периода 2010 - 2012 г., докато през разследвания период е имало значително увеличение. Инвестициите са били свързани с придобиването на производствени съоръжения от дружества, преустановили дейността си, и/или с консолидацията на свързани дружества, а не със замяната на вече съществуващи активи или придобиването на допълнително и/или ново оборудване. По този начин върховата стойност в инвестициите, наблюдавана през разследвания период, е била свързана основно с консолидацията. Това се потвърждава от факта, че общите производствени мощности са намалели със 17 % през разглеждания период.
(150)
Възвръщаемостта на инвестициите представлява печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите. Възвръщаемостта на инвестициите е следвала същата тенденция като рентабилността, а именно: тя се е увеличавала от 2010 до 2011 г., като същевременно е оставала съвсем малко над точката на рентабилност. Възвръщаемостта на инвестициите след това е спаднала и през 2012 г. е станала отрицателна. През разследвания период тя е намаляла още повече. Това отрицателно развитие е резултат от факта, че промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши цените си въпреки тенденцията за нарастване на производствените разходи.
(151)
Що се отнася до способността за привличане на капитал, влошаването на способността на включените в извадката производители от Съюза да генерират парични постъпления за сходния продукт е влошило тяхното финансово състояние чрез намаляване на вътрешно генерираните средства. Що се отнася до финансирането от банки, са срещани все по-големи трудности при получаването на банково финансиране. Разследването установи, че като цяло способността за привличане на капитал се е влошила.
5. Заключение относно вредата
(152)
Разследването ясно показа, че на този етап промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда. Вредата по-специално се е изразявала в загуба на пазарен дял и спад на рентабилността. В същото време вносът на разглеждания продукт е увеличил пазарния си дял и беше установено, че е подбивал цените на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза.
(153)
Някои показатели за вреда, като единичната продажна цена, средните разходи за труд на наето лице, производителността и инвестициите, са се развили в положителна посока. По отношение на единичните продажни цени увеличението е било вследствие на увеличените производствени разходи. Това увеличение обаче не е компенсирало пълното увеличение на производствените разходи за единица, като по този начин е довело до отрицателна рентабилност през 2012 г. Както беше обяснено в съображение 144, увеличението на средните разходи за труд на наето лице на промишлеността на Съюза е било под общото увеличение на разходите за труд и инфлацията в Съюза. Промишлеността на Съюза е трябвало да намали броя на наетите лица, което е довело до увеличаване на производителността на всеки служител. Увеличаването на инвестициите е било свързано главно с придобиването на производствени съоръжения от дружества, преустановили дейността си, и/или с консолидацията, а не със замяната на вече съществуващи активи или придобиването на ново оборудване.
(154)
Повечето показатели за вреда са показали отрицателни тенденции. Промишлеността на Съюза е отбелязала понижаване на рентабилността, паричните потоци и възвръщаемостта на инвестициите. Рентабилността и възвръщаемостта на инвестициите, които са били съвсем малко над точката на рентабилност през 2010 и 2011 г., са станали отрицателни през 2012 г. и са спаднали още повече през разследвания период. В същото време обемът на производството, производственият капацитет, заетостта и пазарните дялове са намалели под натиска на субсидирания внос.
(155)
С оглед на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 8, параграф 4 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
(156)
В съответствие с член 8, параграф 5 от основния регламент Комисията проучи дали субсидираният внос от засегнатата държава е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза. В съответствие с член 8, параграф 6 от основния регламент Комисията също така проучи дали е възможно и други известни фактори да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза. Комисията се увери, че евентуалната вреда, причинена от фактори, различни от субсидирания внос от засегнатата държава, не е отдадена на субсидирания внос. Тези фактори са:
а)
внос от други трети държави;
б)
равнище на износа на промишлеността на Съюза;
в)
промяна на потреблението;
г)
конкуренция с други рибни видове;
д)
административна и регулаторна тежест, географски ограничения;
е)
ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно;
ж)
свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове.
1. Въздействие на субсидирания внос
(157)
С цел да установи наличието на причинно-следствена връзка между субсидирания внос на разглеждания продукт от Турция и понесената от промишлеността на Съюза вреда Комисията направи анализ на равнищата на обема и цените на субсидирания внос, както и на степента, в която те са допринесли за нанасянето на съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(158)
Разследването показа, че субсидираният внос от засегнатата държава почти се е удвоил през разглеждания период. Това е довело до увеличаване на пазарния дял с 8 процентни пункта - от 9 % през 2010 г. до 17 % през разследвания период. Това е станало въпреки низходящата тенденция в потреблението. В същото време промишлеността на Съюза е загубила 8 процентни пункта от своя пазарен дял.
(159)
Средните цени на субсидирания внос са се увеличили с 5 % между 2010 г. и разследвания период. Това увеличение се е дължало на общото увеличение в производствените разходи. Въпреки това цените на вноса са останали на значително по-ниски нива от тези на промишлеността на Съюза. Субсидираният внос е подбил цените на промишлеността на Съюза със среден марж на подбиване на цените от 9 % през разследвания период. В същото време, предвид увеличения субсидиран внос на разглеждания продукт, който е упражнил значителен ценови натиск върху пазара на Съюза, промишлеността на Съюза не е била в състояние да повиши продажните си цени в достатъчна степен, така че да може да покрие увеличените си производствени разходи и при всички случаи не и над цените на субсидирания внос от Турция.
(160)
Беше констатирано, че увеличението на субсидирания внос от Турция и нарастването на неговия пазарен дял очевидно са съвпаднали със загубата на пазарен дял на промишлеността на Съюза, намаляването на обема на производство, производствения капацитет и заетостта, низходящата тенденция в рентабилността, паричните потоци и възвръщаемостта на инвестициите. Поради това беше счетено, че субсидираният внос упражнява натиск върху промишлеността на Съюза, което впоследствие е допринесло за нейната неспособност да увеличи продажните си цени в съответствие с разходите, за загубата на пазарен дял и за цялостното влошаване на икономическото и финансовото положение.
(161)
Въз основа на изложеното по-горе на този етап Комисията стигна до заключението, че влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза трябва да бъде отдадено на нарастването на вноса на субсидирани цени с произход от Турция и че вносът е изиграл решаваща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(162)
През разглеждания период обемът на вноса от други трети държави (Чили, Норвегия, Босна и Херцеговина и други) се е променял, както следва:
Таблица 11
Внос от трети държави
Държава
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Общо от всички трети държави с изключение на засегнатата държава
Обем (kg WFE)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Индекс
100
136
109
99
Пазарен дял
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Индекс
100
135
115
112
Средна цена (EUR/kg WFE)
2,63
2,85
2,80
2,94
Индекс
100
108
106
112
Източник: Евростат.
(163)
Обемът на вноса от всички други трети държави е бил на ниско равнище и дори леко е намалял през разглеждания период. Той се е увеличил между 2010 и 2011 г., но е спаднал впоследствие и е достигнал малко по-ниски обеми през разследвания период, отколкото в началото на разглеждания период през 2010 г. Пазарният дял е следвал подобна тенденция. Той се е увеличил между 2010 и 2011 г., но отново е спаднал през 2012 г. и през разследвания период. Като цяло техният пазарен дял леко се е увеличил от 2,4 % на 2,7 % по време на разглеждания период. В същото време вносът от Турция е бил на много по-високо ниво както по отношение на обема, така и по отношение на пазарните дялове, и е показал трайна възходяща тенденция.
(164)
Средните цени на вноса са се увеличавали през разглеждания период. Като цяло средните цени на вноса през разглеждания период са се увеличили с 12 %. Цените на вноса от други трети държави са били по-ниски от средните единични продажни цени на включените в извадката производители от Съюза, но по-високи от цените на турския внос, с изключение на 2012 г., когато те са били малко по-ниски.
(165)
С оглед на ниските и стабилни обеми на вноса, както и на ниските и сравнително стабилни пазарни дялове на всички други трети държави и техните ценови равнища, които са следвали общите ценови равнища в Съюза, Комисията на този етап стигна до заключението, че вносът от другите трети държави не е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(166)
През разглеждания период обемът на износа на промишлеността на Съюза се е променял, както следва:
Таблица 12
Равнище на износа на производителите от Съюза
2010 г.
2011 г.
2012 г.
Разследван период
Обем на износа (kg WFE)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Индекс
100
110
106
125
Средна цена (EUR/kg WFE)
4,08
4,60
4,13
4,16
Индекс
100
113
101
102
Източник: Евроста
(167)
Продажбите за износ на промишлеността на Съюза са се увеличили с 25 % през разглеждания период. Пазарът на Съюза обаче е основният пазар за промишлеността на Съюза и неговият износ е представлявал само около 3 % от производството му през периода 2010 - 2011 г. и около 5 % през разследвания период. Експортните продажни цени на промишлеността на Съюза са били с около 30 % по-високи от средните продажни цени в Съюза, генерирайки по-високи печалби в сравнение с продажбите на пазара на Съюза.
(168)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че равнището на износа на промишлеността на Съюза не е нарушило причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.3. Промяна на потреблението
(169)
Потреблението на Съюза е останало стабилно от 2010 до 2011 г. и е намаляло с 12 % между 2011 г. и разследвания период, а като цяло е намаляло с 12 %. В контекста на намаляващото потребление субсидираният турски внос обаче е успял да увеличи пазарния си дял от 8 процентни пункта или 95 %, докато промишлеността на Съюза е загубила пазарен дял също от 8 процентни пункта. Следователно загубата на обема на продажбите и пазарния дял на промишлеността на Съюза не би могла да бъде обяснена единствено с общото намаление на потреблението. Следователно стабилното увеличение на субсидирания внос при свиващ се пазар на цени, подбиващи продажните цени на промишлеността на Съюза на пазара на Съюза, самостоятелно е причинило вреда и, както беше заключено в съображение 160, е имало решаваща роля.
(170)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че намаляващото потребление, макар и да е могло да допринесе за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, не би могло само по себе си да обясни вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и следователно не би могло да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.4. Конкуренция с други рибни видове
(171)
Асоциацията на егейските износители заяви, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от конкуренцията с други рибни видове, като пангас, едра пъстърва и сьомга.
(172)
Що се отнася до пангаса, вносът е намалял с около 24 % през разглеждания период. Това е в контраст с увеличението на вноса на разглеждания продукт през същия период.
(173)
По отношение на другите рибни видове бе отбелязано, че според наличната информация, а именно публично достъпно проучване от Fødevareøkonomisk Institut на Университета в Копенхаген (11), едрата пъстърва и сьомгата са заместители, конкуриращи се в един и същ пазарен сегмент. За разлика от това пъстървата, предмет на настоящото разследване, се продава в различни пазарни сегменти и не съществува пряка взаимовръзка между цената на едрата пъстърва или сьомгата и цената на пъстървата, предмет на настоящото разследване.
(174)
Въз основа на това тези твърдения следва да бъдат отхвърлени.
(175)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че конкуренцията с други рибни видове не е допринесла за вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.5. Административна и регулаторна тежест, географски ограничения
(176)
Асоциацията на егейските износители заяви също така, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е била причинена от административна и регулаторна тежест, както и от ограничения за използването на определени географски области за цели, свързани с аквакултурите.
(177)
Твърдяната причинно-следствена връзка между посочените административни и регулаторни изисквания и вредата не бе подкрепена с доказателства. По-специално не бе доказано, че административната и регулаторната рамка, включително географските ограничения по отношение на областите на разположение за цели, свързани с аквакултурите, е била променена по време на разглеждания период по такъв начин, че да е в състояние да причини вредата. В действителност тези посочени елементи просто характеризират цялостната икономическа и регулаторна среда на сектора на аквакултурите в Съюза и не могат да обяснят влошаването на положението на промишлеността на Съюза през разглеждания период. Следователно това твърдение следва да бъде отхвърлено.
(178)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че твърдяните административна и регулаторна тежест и географски ограничения не са нарушили причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.6. Ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно
(179)
Асоциацията на егейските износители и един от включените в извадката производители износители заявиха, че големите търговци на дребно в Съюза имат силна позиция при договаряне и че всяка вреда, понесена от производителите от Съюза, се дължи на ценовия натиск, упражняван от тези търговци на дребно, а не на вноса от Турция.
(180)
Нито един от големите търговци на дребно не се отзова и не оказа съдействие в настоящото разследване. Във всеки случай цените на турския внос са били субсидирани и са били под цените на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период. През разследвания период маржовете на подбиване на цените са били между 5 и 18 %. При такъв сценарий предполагаемият ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно, не би могъл да обясни цялостното влошаване на икономическото и финансовото положение, и по-специално загубата на пазарен дял, а би могъл да има само незначителен принос за понесената вреда, ако въобще има някакъв принос.
(181)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че всякакъв евентуален ценови натиск, упражняван от големите търговци на дребно, не би могъл да наруши причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
2.7. Свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове
(182)
Асоциацията на егейските износители заяви, че влошените резултати поне на някои производители от Съюза са се дължали на свръхинвестиции, а не на турския внос. Същата страна освен това изказа твърдението, че спадът в рентабилността на промишлеността на Съюза отчасти се е дължал на увеличените финансови разходи, колебанията в обменния курс и разходите, направени във връзка със съдебни спорове.
(183)
Твърденията относно предполагаеми свръхинвестиции и разходи, направени във връзка със съдебни спорове, не бяха доказани. Нито пък заключенията от разследването бяха в подкрепа на твърдението, че тези фактори биха имали съществено въздействие върху рентабилността на включените в извадката производители от Съюза.
(184)
Твърденията, отнасящи се до увеличаването на финансовите разходи и колебанията в обменния курс, не бяха конкретизирани или обосновани по какъвто и да било начин. Нито пък заключенията от разследването бяха в подкрепа на твърдението, че тези фактори биха имали някакво въздействие върху рентабилността на включените в извадката производители от Съюза.
(185)
Поради това тези твърдения не следва да се вземат предвид.
(186)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че твърдяните свръхинвестиции, финансови разходи, колебания в обменния курс и извънредни загуби, свързани със съдебни спорове, не са допринесли за понесената вреда и по този начин те не биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(187)
Посоченият по-горе анализ показва, че е имало значително увеличение на обема и пазарния дял на субсидирания внос от засегнатата държава. Увеличението на този внос на цени, подбиващи продажните цени в Съюза, е довело до влошаване на състоянието на промишлеността на Съюза. Въз основа на това се стига до заключението, че вносът от Турция е имал определяща роля за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(188)
Други фактори, които биха могли да причинят вреда на промишлеността на Съюза, също бяха анализирани. В това отношение беше установено, че вносът от други трети държави, износът на промишлеността на Съюза, конкуренцията с други рибни видове, административната и регулаторната тежест, географските ограничения, свръхинвестициите, финансовите разходи, колебанията в обменния курс и извънредните загуби, свързани със съдебни спорове, не са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза. Други фактори, като промяната на потреблението на Съюза и ценовият натиск, упражняван от големите търговци на дребно, може да са допринесли за понесената вреда, но те не биха могли да нарушат причинно-следствената връзка между субсидирания внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза през разследвания период.
(189)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията на този етап стигна до заключението, че съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена от субсидирания внос от засегнатата държава и че никакви други фактори не нарушават причинно-следствената връзка. Вредата по-специално се състои в спад на производството и производствения капацитет, обема на продажбите, пазарния дял, заетостта, като същевременно печалбата и възвръщаемостта на инвестициите са станали отрицателни през разглеждания период.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
(190)
В съответствие с член 31 от основния регламент Комисията провери дали, независимо от установяването на вредоносно субсидиране, може да се направи недвусмислено заключение, че приемането на мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. Интересът на Съюза беше определен въз основа на оценка на всички различни засегнати интереси, в това число тези на промишлеността на Съюза, на вносителите и на ползвателите.
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(191)
Разследването установи, че на промишлеността на Съюза е нанесена съществена вреда, причинена от субсидирания внос от Турция.
(192)
Налагането на мерки би възстановило лоялната конкуренция на пазара. Отбелязаната от промишлеността на Съюза низходяща тенденция по отношение на показателите за финансовите резултати е резултат от срещнатите от нея затруднения да се конкурира със субсидирания внос от засегнатата държава. Налагането на изравнителни мита следователно би позволило на промишлеността на Съюза да увеличи цените си, за да покрие производствените разходи и по този начин да увеличи своя пазарен дял, заетост и производство, както и да подобри финансовите си показатели, като рентабилност, паричен поток и възвръщаемост на инвестициите.
(193)
Ако мерките не бъдат наложени, ценовият натиск от турския внос е вероятно да продължи да оказва по-нататъшно отрицателно въздействие върху рентабилността на промишлеността на Съюза. Това допълнително намаляване на производителността в крайна сметка би довело до допълнително намаляване на производството и нови закривания на производствени обекти, което от своя страна би застрашило заетостта и инвестициите в Съюза.
(194)
Въз основа на това Комисията на този етап стигна до заключението, че изравнителните мерки са в интерес на промишлеността на Съюза.
2. Интерес на несвързаните вносители
(195)
В известието за започване Комисията прикани вносителите и техните представителни организации да заявят своя интерес. Както беше посочено в съображение 12 по-горе, три дружества заявиха своя интерес, като попълниха формуляра за изготвяне на извадка за несвързани вносители. Впоследствие бяха изпратени въпросници на трите дружества, заявили интерес, но само едно от тях отговори. От отговора стана ясно, че независимо от това, че тази страна е внесла много малко количество пъстърва по време на разследвания период, тя обикновено не внася пъстърва, а други рибни продукти. Внесеното от това дружество количество пъстърва не беше достатъчно, за да се счита за представително като цяло.
(196)
На по-късен етап друг вносител заяви своя интерес, без обаче да отговори на въпросника. Този вносител твърдеше, че налагането на мита върху пъстървата от Турция би попречило на неговите дейности, свързани с вноса, без обаче да конкретизира това твърдение или да предостави информация, която е от значение за оценката на потенциалното въздействие върху неговата стопанска дейност, като например рентабилността, цените на вноса и цените на препродажбата.
(197)
Макар и да не може да се изключи възможността несвързаните вносители да бъдат засегнати от налагането на изравнителни мита, целта на тези мита е да бъдат възстановени равнопоставените условия на конкуренция на пазара на Съюза. Съществуват и други източници на доставка и вносителите в Съюза би следвало да могат да сменят своите източници на доставка в отговор на налагането на мита. Като цяло разследването не установи никакво значително отрицателно въздействие от налагането на мита върху несвързаните вносители/търговци в Съюза.
(198)
В контекста на изложеното по-горе и при липсата на други данни от несвързани вносители/търговци Комисията на този етап стигна до заключението, че налагането на мерки като цяло не би имало значително неблагоприятно въздействие върху несвързаните вносители/търговци.
3. Интерес на ползвателите, потребителите и доставчиците
(199)
В известието за започване Комисията прикани ползвателите и техните представителни организации, както и представителните организации на потребителите да заявят своя интерес. Освен това Комисията се свърза с всички известни заинтересовани страни. Въпреки това нито една от тези страни не се отзова.
(200)
След изтичането на крайния срок, посочен в известието за започване, две страни, твърдящи, че са доставчици на машини за турски производители/преработватели на пъстърва, заявиха своя интерес.
(201)
Едната страна заяви, че налагането на мита би довело до увеличаване на цените за крайните потребители. Тази страна обаче не обоснова това твърдение. Разследването не установи никакво значително отрицателно въздействие от налагането на мита върху крайните потребители. Както беше посочено по-горе, организациите на потребителите не оказаха съдействие и не предоставиха информация, въз основа на която въздействието на мерките да може да бъде подробно оценено. Във всеки случай, макар изравнителните мита да могат да окажат въздействие върху цените на вноса, такова потенциално увеличение на цените може поне отчасти да бъде разпределено по цялата дистрибуторска верига и всяко увеличение на цените за крайните потребители може следователно да се окаже незначително.
(202)
Освен това целта на изравнителните мита е да бъдат възстановени равнопоставените условия на конкуренция на пазара на Съюза, а не да се ограничава вносът на продукти, внасяни на справедливи цени в Съюза.
(203)
С оглед на изложеното по-горе, както и при липсата на съдействие от страна на ползвателите и организациите на потребителите в разследването, и по-специално с оглед на равнището на мерките, Комисията на този етап стигна до заключението, че налагането на мерките като цяло не би имало значително неблагоприятно въздействие върху ползвателите, потребителите или доставчиците.
4. Заключение относно интереса на Съюза
(204)
Въз основа на изложеното по-горе Комисията установи, че на този етап от разследването не са налице основателни причини да се заключи, че налагането на мерки върху вноса на разглеждания продукт от Турция не е в интерес на Съюза.
Ж. ВРЕМЕННИ ИЗРАВНИТЕЛНИ МЕРКИ
(205)
Въз основа на направените от Комисията заключения по отношение на субсидирането, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни изравнителни мерки, за да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда за промишлеността на Съюза от субсидирания внос.
1. Равнище на отстраняване на вредата (марж на вредата)
(206)
С оглед на определянето на равнището на мерките Комисията най-напред определи размера на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(207)
Вредата се счита за отстранена, ако промишлеността на Съюза е в състояние да покрие производствените си разходи и да реализира от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза, преди облагане с данъци, печалба, която би се очаквала при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на субсидиран внос.
(208)
Вносът от Турция е започнал да се увеличава със значителни количества главно през 2008 г., т.е. преди разглеждания период. Поради това рентабилността на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период през 2010 г. не беше счетена за представителна. Тъй като преди 2008 г. натискът на вноса от Турция върху пазара на Съюза не е бил съществен, беше счетено, че маржовете на печалба, реализирани преди този период, биха могли да се приемат за разумни. Въз основа на данните в жалбата, през 2006 и 2007 г. датският сектор на пъстървата е реализирал марж на печалба, който средно е достигнал или надхвърлил нивото от 12 %. Впоследствие, въз основа на това беше счетено, че на този етап марж на печалбата от 12 % от оборота може да се счита за подходящо ниво, което промишлеността на Съюза би могла да очаква да получи при отсъствието на вредоносно субсидиране.
(209)
Асоциацията на егейските износители и един производител износител заявиха, че целевата печалба следва да бъде по-ниска от 12 % поради това, че i) в предишни разследвания (сьомга; едра дъгова пъстърва) целевата печалба е била по-ниска, ii) действителният марж на печалбата, получен от промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период, също е бил по-нисък, и iii) маржът на печалба от 12 % се отнася само за датския сектор на пъстървата, а не за промишлеността на Съюза като цяло и следователно не е представителен. И на последно място, производителят износител заяви също, че следва да се използва марж на печалбата от 3 %, тъй като такава печалба е в съответствие със средния марж на печалбата в хранително-вкусовата промишленост като цяло.
(210)
Първо, по отношение на сравнението с разследванията, отнасящи се до едрата пъстърва и сьомгата, следва да се отбележи, че всяко разследване трябва да достигне до свои собствени заключения въз основа на своите собствени основания. В този конкретен случай в досието по разследването имаше налична информация за текущото разследване, която беше счетена за обоснована и поради това беше използвана.
(211)
Второ, целевото ниво на печалба от продажбите на сходния продукт на пазара на Съюза следва да бъде това, което би се очаквало при нормални условия на конкуренция от промишленост от този вид в сектора, а именно при липсата на субсидиран внос. Като се има предвид, че през разглеждания период, а дори и преди това субсидираният внос е присъствал в значителни количества, не може да се приеме, че е имало нормални условия на конкуренция. Нивото на печалба от 12 % е получено в отсъствието на значителен турски внос на пазара на Съюза и затова на този етап се счита за целева печалба, която би се очаквала при обстоятелствата в настоящия случай.
(212)
Трето, датският сектор на пъстървата бе счетен за достатъчно представителен за пазара на Съюза, тъй като Дания е една от основните държави производителки на пъстърва в Съюза. При отсъствието на друга налична информация на този етап този сектор беше използван с цел определяне на целевото ниво на печалба.
(213)
И накрая, твърдението, че общият марж на печалбата за хранително-вкусовата промишленост е реализиран на много по-ниско ниво, не беше подкрепено с доказателства. Комисията счете, че при всички случаи маржът на печалбата, постигнат от датския сектор на пъстървата, би следвало по-добре да отчита специфичните особености на тази промишленост и затова той би бил по-подходящ. Действително, хранително-вкусовата промишленост се състои от различни подкатегории, които принадлежат на различни пазарни сегменти и са поставени в различни пазарни условия, не непременно приложими за сектора на пъстървата.
(214)
Поради причините, изложени по-горе, Комисията на този етап стигна до заключението, че с основание може да се използва целеви марж на печалбата в размер на 12 % от оборота.
(215)
Въз основа на това Комисията изчисли невредоносната цена на сходния продукт за промишлеността на Съюза чрез изваждане от продажните цени на Съюза на действително постигнатия марж на печалбата през разследвания период и заместването му с маржа на печалбата от 12 %.
(216)
След това Комисията определи нивото на отстраняване на вредата въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса на включените в извадката производители износители в Турция, установена с цел изчисляване на подбиването на цената, и среднопретеглената невредоносна цена на сходния продукт, продаван от включените в извадката производители от Съюза на пазара на Съюза през разследвания период. Разликите, получени от това сравнение, бяха изразени като процент от среднопретеглената CIF стойност на вноса.
(217)
Нивото на отстраняване на вредата за „дружествата в приложение I“ и за „всички други дружества“ се определя по същия начин като маржа на субсидията за тези дружества (вж. съображения 96 и 97).
2. Временни мерки
(218)
Временни изравнителни мита следва да бъдат наложени върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss), която е жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или прясна, охладена, замразена и/или пушена под формата на цели риби или риби без глави, или под формата на филета, с произход от Турция, в съответствие с правилото за по-малкото мито, предвидено в член 12, параграф 1 от основния регламент. Комисията направи сравнение между маржовете на вредата и маржовете на субсидията. Размерът на митата следва да бъде определен на равнището на по-малкия от маржовете на субсидията.
(219)
Въз основа на изложеното по-горе ставките на временните изравнителни мита, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза, без платено мито, са, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Марж на вредата
Изравнително мито
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Други дружества, оказали съдействие
8,2 %
26 %
8,2 %
Всички други дружества
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Изложените по-горе изравнителни мерки са установени под формата на адвалорни мита, т.е. пропорционално на стойността на вноса.
(221)
Индивидуалните ставки на изравнителното мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те са отразявали установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Тези ставки се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава, произведен от изрично посочените правни субекти.
(222)
Вносът на разглеждания продукт, произведен от всяко друго дружество, което не е изрично посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително от субекти, свързани с изрично посочените, следва да се облага със ставката, приложима за „всички други дружества“. Индивидуалните ставки на изравнителното мито не следва да се прилагат за тях.
(223)
Дадено дружество може да отправи искане за прилагане на тези индивидуални ставки на изравнителното мито в случай на последваща промяна на наименованието на неговия правен субект. Искането трябва да бъде адресирано до Комисията (12). Искането трябва да съдържа цялата съответна информация, която позволява да се докаже, че промяната не засяга правото на дружеството да се ползва от приложимата за него митническа ставка. Ако промяната на наименованието на дружеството не засяга правото му да се ползва от приложимата за него митническа ставка, в Официален вестник на Европейския съюз се публикува известие, с което се съобщава за промяната на името.
(224)
С цел свеждане до минимум на рисковете от заобикаляне, породени от разликата в митническите ставки, са необходими специални мерки за гарантиране на прилагането на индивидуалните изравнителни мита. Дружествата с индивидуални изравнителни мита трябва да представят на митническите органи на държавите членки валидна търговска фактура. Фактурата трябва да отговаря на изискванията, определени в приложение II. Вносът, който не е придружен от такава фактура, следва да се облага с изравнителното мито, приложимо за „всички други дружества“.
(225)
За да се осигури правилното прилагане на изравнителните мита, остатъчното мито за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители в настоящото разследване, но и за производителите, които не са осъществявали износ за Съюза по време на разследвания период.
З. ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
(226)
В интерес на доброто администриране Комисията ще покани заинтересованите страни да представят коментари в писмена форма и/или да поискат изслушване от Комисията и/или от служителя по изслушванията при търговски процедури в рамките на определен срок.
(227)
Констатациите относно налагането на временните мита са временни и може да бъдат променени на окончателния етап от разследването,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. С настоящото се налага временно изравнително мито върху вноса на дъгова пъстърва (Oncorhynchus mykiss):
-
жива, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
прясна, охладена, замразена и/или пушена:
-
под формата на цели риби (с глави), независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1,2 kg, или
-
без глави, независимо дали с хриле, независимо дали изкормени, с единично тегло, равно на или по-малко от 1 kg, или
-
под формата на филе с единично тегло, равно на или по-малко от 400 g,
класирана понастоящем в кодове по КН ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 и ex 0305 43 00 (кодове по ТАРИК 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 и 0305430011) и с произход от Турция.
2. Ставките на временното изравнително мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените по-долу дружества, са, както следва:
Дружество
Временно изравнително мито
Допълнителен код по ТАРИК
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Дружествата в приложение I
8,2 %
Всички други дружества
9,7 %
B999
3. Прилагането на индивидуалните митнически ставки, определени за дружествата, посочени в параграф 2, зависи от представянето пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за всички други дружества.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат съответните действащи разпоредби относно митата.
Член 2
1. Без да се засягат разпоредбите на член 30 от Регламент (ЕО) № 597/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
2. В съответствие с член 31, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 597/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 се прилага за период от четири месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 29 октомври 2014 година.
KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1195/2014
af 29. oktober 2014
om indførelse af en midlertidig udligningstold på importen af visse former for regnbueørred med oprindelse i Tyrkiet
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 af 11. juni 2009 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 12,
efter høring af medlemsstaterne, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Indledning
(1)
I overensstemmelse med artikel 10 i forordning (EF) nr. 597/2009 (»grundforordningen«) offentliggjorde Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) den 15. februar 2014 en meddelelse (»indledningsmeddelelsen«) i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledningen af en antisubsidieprocedure vedrørende importen til Unionen af visse former for regnbueørred med oprindelse i Tyrkiet (»det pågældende land«). Den 4. september 2014 blev der offentliggjort en berigtigelse til indledningsmeddelelsen i Den Europæiske Unions Tidende (3).
(2)
Kommissionen indledte undersøgelsen som følge af en klage, der blev indgivet den 3. januar 2014 af Dansk Akvakultur (»klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 25 % af den samlede EU-produktion af visse former for regnbueørred. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt subsidiering sted af visse former for regnbueørred, og for væsentlig skade som følge heraf, hvilket Kommissionen anså for tilstrækkeligt til at berettige indledningen af en undersøgelse.
(3)
Før indledningen af proceduren underrettede Kommissionen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 10, stk. 7, Tyrkiets regering (»den tyrkiske regering«) om, at Kommissionen havde modtaget en behørigt dokumenteret klage med påstand om, at den subsidierede import af visse former for regnbueørred med oprindelse i Tyrkiet forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. Kommissionen indbød den tyrkiske regering til konsultationer med henblik på at klarlægge den i klagen beskrevne situation og nå til en gensidigt tilfredsstillende løsning.
(4)
Den tyrkiske regering accepterede konsultationerne, der efterfølgende blev afholdt. Det lykkedes ikke at nå frem til en gensidigt tilfredsstillende løsning under konsultationerne. Efter konsultationerne modtog Kommissionen et indlæg fra den tyrkiske regering. Kommissionen tog bemærkningerne til efterretning.
2. Sideløbende antidumpingprocedure
(5)
Den 15. februar 2014 offentliggjorde Kommissionen også en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (4) om indledning af en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Unionen af den samme vare med oprindelse i Tyrkiet.
(6)
Skadesanalyserne i nærværende antisubsidieundersøgelse og den sideløbende antidumpingundersøgelse bygger på samme definition af EU-erhvervsgrenen, samme repræsentative EU-producenter og samme undersøgelsesperiode, og de førte til identiske konklusioner, medmindre andet er angivet. Dette blev fundet hensigtsmæssigt for at ensarte skadesanalysen og nå frem til konsekvente konklusioner. Derfor blev der i begge undersøgelser taget højde for de bemærkninger om skadesaspekter, der blev fremsat i en af disse procedurer.
3. Interesserede parter
(7)
I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at kontakte den med henblik på at deltage i undersøgelsen. Endvidere underrettede Kommissionen især klageren, andre kendte EU-producenter, brugere og importører, eksporterende producenter i Tyrkiet og de tyrkiske myndigheder samt sammenslutninger, som, den vidste, var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage.
(8)
Alle interesserede parter havde lejlighed til at fremsætte bemærkninger til indledningen af undersøgelsen og til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Der blev ikke fremsat nogen bemærkninger.
4. Stikprøveudtagning
(9)
I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen, at den i overensstemmelse med grundforordningens artikel 27 måske ville udtage en stikprøve af de interesserede parter, især EU-producenterne, de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og de eksporterende producenter i Tyrkiet.
4.1. Stikprøveudtagning af EU-producenter
(10)
I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen, at den midlertidigt havde udtaget en stikprøve af EU-producenter. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 27, stk. 1, og da EU-erhvervsgrenen er stærkt fragmenteret med over 700 små og mellemstore virksomheder (SMV'er), udtog Kommissionen stikprøven på grundlag af den største repræsentative produktionsmængde, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed, også under hensyntagen til den geografiske spredning og tilstrækkelig dækning af forskellige produktionstrin og -typer (produktion af levende, ferske, frosne og røgede ørreder og fileter af ørred). Stikprøven bestod af ni EU-producenter. Ifølge klagerens oplysninger tegnede de EU-producenter, der indgik i stikprøven, sig for mere end 12 % af den samlede EU-produktion. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den midlertidige stikprøve. Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger inden for fristen, og den midlertidige stikprøve blev derfor godkendt. Stikprøven er repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.
4.2. Stikprøveudtagning af importører
(11)
For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at indberette de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen.
(12)
Tre ikke forretningsmæssigt forbundne importører indberettede de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I betragtning af det lave antal besluttede Kommissionen, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig.
4.3. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter
(13)
For at afgøre, om stikprøveudtagning var nødvendig, og i bekræftende fald udtage en stikprøve anmodede Kommissionen alle eksporterende producenter i Tyrkiet om at indberette de oplysninger, der anmodes om i indledningsmeddelelsen. Endvidere anmodede Kommissionen Republikken Tyrkiets repræsentation i Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eventuelle andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.
(14)
Atten grupper af eksporterende producenter i Tyrkiet indberettede de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Den samlede oplyste mængde, som disse virksomheder i 2013 eksporterede til Unionen af visse former for regnbueørred, udgjorde den samlede eksport fra Tyrkiet til Unionen.
(15)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 27, stk. 1, udtog Kommissionen en stikprøve bestående af fire grupper af eksporterende producenter ud fra den største repræsentative eksportmængde til Unionen, som med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed, og under hensyntagen til den geografiske spredning. Den gruppe af virksomheder, der indgik i stikprøven, tegner sig for næsten 64 % af det oplyste eksportsalg til Unionen, og de befinder sig i to forskellige regioner.
(16)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 27, stk. 2, blev alle kendte berørte eksporterende producenter og de tyrkiske myndigheder hørt om udtagelsen af stikprøven. Én virksomhed anfægtede udvælgelsen af virksomheder til stikprøven og fremførte, at den burde udtages til stikprøven. Den argumenterede, at den siden 1971 udelukkende producerer, forarbejder og sælger ørred (dvs. den udfører ikke anden virksomhed), hvilket gør virksomheden til den første producent af den pågældende vare i Tyrkiet. Den hævdede endvidere, at den sælger betydelige mængder på hjemmemarkedet og endeligt, at virksomheden er den største producent i regionen Marmara.
(17)
Kommissionen gør opmærksom på, at virksomheder blev udvalgt til at indgå i stikprøven på grundlag af de største mængder i overensstemmelse med grundforordningens artikel 27, stk. 1, under hensyntagen til det antal producenter, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Da den foreslåede stikprøve repræsenterer 64 % af eksporten af den pågældende vare til Unionen, er en sådan stikprøve repræsentativ for situationen i den tyrkiske industri. Derudover befinder de virksomheder, der indgik i stikprøven, sig i to forskellige regioner (ud af tre repræsenterede), hvilket anses for at være tilstrækkeligt til undersøgelsens formål. Kommissionen fastholder derfor, at de virksomheder, der indgik i stikprøven, svarer til den største repræsentative importmængde, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed.
5. Individuel undersøgelse
(18)
Elleve virksomheder eller grupper af virksomheder anmodede om individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 27, stk. 3. I denne fase af undersøgelsen har Kommissionen ikke truffet nogen afgørelse om anmodningen om individuel undersøgelse. Kommissionen vil i den endelige fase af undersøgelsen afgøre, om den vil indrømme individuel undersøgelse.
6. Besvarelser af spørgeskemaet
(19)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til den tyrkiske regering, alle de virksomheder i Unionen, der indgik i stikprøven, tre importører og alle grupper af eksporterende producenter i Tyrkiet, der indgik i stikprøven.
(20)
Tre virksomheder fra gruppen af tyrkiske eksporterende producenter anmodede om fritagelse fra forpligtelsen til at besvare spørgeskemaet. Én af disse virksomheder hævdede, at den hovedsageligt producerer havaborre og havrude, og at den kun producerer små mængder af den pågældende vare. Én af disse virksomheder driver et lille supermarked og er kun marginalt involveret i produktion af og handel med den pågældende vare, og én virksomhed var en forretningsmæssigt forbundet importør, hvis salgsmængde af den pågældende vare var ubetydelig. Kommissionen besluttede at fritage den virksomhed, der driver det lille supermarked, fra forpligtelsen til at udfylde spørgeskemaet. Den fastholdt sin holdning om, at den virksomhed, der hovedsageligt producerede havaborre og havrude, og den forretningsmæssigt forbundne importør skulle udfylde spørgeskemaet, da de producerede (for den eksporterende producent) eller handlede (for den forretningsmæssigt forbundne importør) mængder stadig var af betydning.
(21)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra den tyrkiske regering og fra alle de andre grupper af eksporterende producenter i Tyrkiet, der indgik i stikprøven, og fra de virksomheder, der anmodede om individuel undersøgelse.
7. Kontrolbesøg
(22)
Kommissionen indhentede og kontrollerede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en foreløbig konstatering af subsidier, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 26 hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter:
-
Aqualande SAS, Roquefort, Frankrig
-
Danaqua, Grindsted, Danmark
-
Danforel A/S, Grindsted, Danmark
-
Kongeåens Dambrug ApS, Brørup, Danmark
-
LaFo Forellen GmbH, Oberndorf, Tyskland
-
Hofer Forellen GmbH, Oberndorf, Tyskland
-
Zakład Hodowli Pstrąga w Zaporze - Mylof, Rytel, Polen
-
Piszolla, S.L., Guadalajara, Spanien
-
Az.Agr. Trot. Erede Rossi Silvio Di Rossi Niccola, Sefro, Italien
-
Grupo Tres Mares, S.A., La Coruña, Spanien
b)
Eksporterende producenter i Tyrkiet:
-
Gruppe af forretningsmæssigt forbundne virksomheder »GMS«, Bodrum, Tyrkiet:
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taș.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Ști
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Ști
-
Gűműsdoga Su Űrűnleri Űretim Ihracat Ithalat AȘ
-
Gümüș-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Ști
-
Hakan Komandit Șirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inș.Paz.Ihr.Ltd.Ști
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Ști
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taș. Komis. İth. İhr. Paz. San. Ve Tic. Ltd. Ști
-
Gruppe af forretningsmæssigt forbundne virksomheder »Kilic«, Bodrum, Tyrkiet:
-
Bafa Su Ürünleri Yavru Űretim Merkezi San Tic A.S
-
Kilic Deniz Űrűnleri Űretimi Ihracat Ithalat ve Ticaret AȘ
-
KLC Gida Ürünleri Ith.Ihr.Ve Tic.A.Ș
-
Kilic Erșen Su Űrűnleri Ithalat Ihr. San ve Tic, Ltd. Ști
-
Gruppe af forretningsmæssigt forbundne virksomheder »Özpekler«, Denizli, Tyrkiet:
-
Özpekler Ins.Taah.Day. Tük. Mall.Su Ürün.San.ve Tic.)
-
Özpekler Ithalat Ihracat Su Ürünleri San.Ve Tic. Ltd. Sti)
-
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ith. Ihr. San. ve Tic. Ltd. Ști (»Ternaeben«), Kayseri, Tyrkiet
c)
Tyrkiets regering:
-
Økonomiministeriet, Ankara, Tyrkiet
-
Ministeriet for fødevarer, landbrug og husdyrbrug, Ankara, Tyrkiet
d)
EU-importører, der er forretningsmæssigt forbundet med tyrkiske eksportører:
-
Spador S.R.L. (»Spador«)
-
Ternäben Service GmbH (»TSG«)
-
Ternäben Vertrieb GmbH (»TVG«)
e)
EU-producent (forarbejdningsvirksomhed), der er forretningsmæssigt forbundet med en eksporterende producent i Tyrkiet (Ternäben):
-
Ternäben Spółka z.o.o., Polen (»TPL«).
8. Undersøgelsesperioden og den betragtede periode
(23)
Undersøgelsen af subsidiering og skade omfattede perioden fra 1. januar 2013 til 31. december 2013 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2010 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(24)
Den pågældende vare er regnbueørred (Oncorhynchus mykiss):
-
levende, af vægt pr. stk. højst 1,2 kg, eller
-
ferske, kølede, frosne og/eller røgede:
-
i form af hele fisk (med hoved), med eller uden gæller, rensede eller urensede, af vægt pr. stk. højst 1,2 kg, eller
-
uden hoved, med eller uden gæller, rensede eller urensede, af vægt pr. stk. højst 1 kg, eller
-
i form af fileter, af vægt pr. stk. højst 400 g
med oprindelse i Tyrkiet og i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 og ex 0305 43 00 (»den pågældende vare«).
(25)
Som allerede nævnt i betragtning 1 blev definitionen af den pågældende vare berigtiget. Berigtigelsen var ren redaktionel, og anvendelsesområdet var ikke berørt heraf.
2. Samme vare
(26)
Undersøgelsen viste, at den vare, der produceres og sælges på det tyrkiske hjemmemarked og/eller eksporteres til Unionen, og den vare, som EU-erhvervsgrenen fremstiller og sælger i Unionen, har de samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelsesformål.
(27)
Kommissionens besluttede i denne fase, at disse varer derfor er samme vare i henhold til grundforordningens artikel 2, litra c).
3. Påstande vedrørende varedækningen
(28)
Nogle interesserede parter hævdede, at røget ørred bør udelukkes fra varedækningen. Ifølge disse parter er der ved sammenligningen med ikke røget ørred forskelle i produktionsprocessen og i fysiske, tekniske og kemiske egenskaber. Derudover påstod de tyrkiske myndigheder, at omkostningsstrukturen for producenter af røgede fileter var markant forskellig fra omkostningsstrukturen for andre producenter, hvilket kunne tyde på, at røgede og ikke røgede varer ikke er én og samme vare. Endelig henviste disse parter til to tidligere antidumpingundersøgelser vedrørende lignende varer (store regnbueørreder og laks), der blev afsluttet i henholdsvis 2004 (5) og 2005 (6), og hvor røgede varer ikke var omfattet af varedækningen. Parterne henviste især til betragtning 9 i Rådets forordning (EF) nr. 437/2004 (7), hvor det blev anerkendt, at røgning ændrer de grundlæggende egenskaber ved den pågældende vare. På baggrund heraf burde røget ørred udelukkes fra varedækningen i den nuværende undersøgelse.
(29)
Undersøgelsen viste, at de forskellige fremstillinger (»levende«, »kølede«, »frosne« eller »røgede«), der er omfattet af definitionen af den pågældende vare, har samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber. Især havde alle ørreder samme iboende kvaliteter (kemiske, ernæringsmæssige eller andet), og forarbejdningen betød ikke, at fisken mistede disse kvaliteter, men resulterede kun i forskellige fremstillinger, der blot var forskellige for så vidt angår konservering af fisken før yderligere forarbejdning, forberedelse, tilberedelse eller konsum. Det blev derfor konkluderet, at konservering ved røgning ikke er en væsentlig ændring af varens grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber.
(30)
For så vidt angår forskellige produktionsprocesser og forskellige omkostningsstrukturer forklarede parterne ikke, hvordan disse kunne have haft indflydelse på den konklusion, at røgede og ikke røgede varer er én og samme vare. Under alle omstændigheder har eventuelle forskelle i produktionsprocesserne som sådan ingen indflydelse på definitionen af varedækningen. I dette tilfælde adskilte produktionsprocessen og omkostningsstrukturen for røgede fileter sig derudover ikke betydeligt fra produktionsprocessen og omkostningsstrukturen for andre fremstillinger af ørred. Den væsentligste omkostningsfaktor for hver enkel fremstilling var udgifter til bedriften, der hovedsageligt omfatter foder (fiskemel og fiskeolie), energiomkostninger og udgifter til æg og yngel. Påstandene desangående bør derfor afvises.
(31)
I de tidligere undersøgelser, som de interesserede parter henviste til, var røgede varer ikke nævnt i den klage, der førte til indledningen af disse sager, i modsætning til den nuværende undersøgelse. Derfor var de ikke omfattet af varedækningen i disse undersøgelser, og de blev således ikke undersøgt. Betragtning 9 i forordning (EF) nr. 437/2004 omhandler en klage fra en interesseret part, der hævdede, at frosne hele fisk og fileter skulle udelukkes fra proceduren. I forbindelse med undersøgelsen blev det dog ikke fundet eller specifikt konkluderet, at røgede varer skulle udelukkes fra varedækningen. Da det i forbindelse med den nuværende undersøgelse blev konkluderet, at alle fremstillinger af ørred har samme grundlæggende fysiske, tekniske og kemiske egenskaber, bør dette argument afvises.
(32)
Af ovenstående grunde blev påstanden om, at de røgede varer bør udelukkes fra varedækningen, afvist i denne fase.
C. SUBSIDIER
1. Indledning
(33)
Klageren hævdede, at den tyrkiske regering subsidierer sin akvakultursektor. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for flere subsidiepraksisser i både lovgivningen og en række politiske dokumenter, som udgør grundlaget for statsstøtten til denne sektor.
(34)
Kommissionen gennemgik og analyserede de dokumenter, der var nævnt i klagen, og de yderligere dokumenter, som i forbindelse med undersøgelsen blev indsendt af den tyrkiske regering og af eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og den konstaterede, at alle dokumenterne viser, at akvakultursektoren i Tyrkiet på mange områder får præferencebehandling.
(35)
De tyrkiske myndigheders beslutning om at yde subsidier til især akvakultursektoren går tilbage til 2003 og har resulteret i, at der de seneste ti år er blevet overført store summer af offentlige midler til tyrkiske producenter og eksportører.
(36)
I forbindelse med de i betragtning 3 og 4 nævnte konsultationer, der blev afholdt mellem den tyrkiske regering og Kommissionen inden indledningen af undersøgelsen, benægtede den tyrkiske regering ikke, at de undersøgte ordninger eksisterer.
2. Undersøgte ordninger
(37)
Kommissionen sendte spørgeskemaer til den tyrkiske regering og de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og udbad sig oplysninger om følgende ordninger, som angiveligt indebærer ydelse af subsidier til akvakultursektoren:
-
Statsstøtte til investeringer inden for akvakultursektoren
-
Toldfrihed
-
Momsfritagelse
-
Skattelettelse
-
Støtte til sociale sikringsbidrag (arbejdsgiverbidrag)
-
Rentestøtte
-
Arealanvendelse
-
Skattefordele i forbindelse med indkomstskat
-
Støtte til sociale sikringsbidrag (lønmodtagerbidrag)
-
Direkte subsidier til ørredproducenter
-
Direkte subsidier til ørredopdrættere
-
Direkte subsidier til økologisk produktion af ørred
-
Særlig støtte til yngel
-
Subsidierede lån og forsikringer til ørredproducenter
-
Lavt forrentede investeringslån og erhvervslån fra Ziraat Bankasi
-
Lavt forrentede investeringslån og erhvervslån fra landbrugets andelsbanker
-
Landbrugsforsikringspool og støtte til præmiesatser
-
Subsidier til konsulenttjenester
-
Subsidier til fiskerfartøjer
-
Køb af brændstof til fiskerbåde (lettelse af afgifter på brændstof til fartøjer)
-
Kassering af fiskerfartøjer
-
Andre subsidier og andre subsidieprogrammer
3. Statsstøtte til investeringer inden for akvakultursektoren
3.1. Indledning
(38)
Den tyrkiske regering har indført en støtteordning til virksomheder, der investerer i visse sektorer og visse regioner, herunder akvakultursektoren. Formålet med denne ordning er:
-
at øge produktion og beskæftigelse
-
at tilskynde til større investeringer, der bidrager til den internationale konkurrenceevne
-
at fremme direkte udenlandske investeringer
-
at støtte investeringer i miljøbeskyttelse og F&U-aktiviteter i overensstemmelse med målene i Tyrkiets forskellige udviklingsplaner og årlige programmer, der er beskrevet nærmere nedenfor.
3.2. Retsgrundlag
(39)
Følgende love indeholder bestemmelser om statsstøtte til investeringer i akvakultursektoren: Tyrkisk dekret nr. 2012/3305 af 19. juni 2012 om statsstøtte til investeringer og kommuniké nr. 2012/1 af 20. juni 2012 om gennemførelsen af dekretet vedrørende statsstøtte til investeringer, som er offentliggjort i den tyrkiske Statstidende nr. 28328 hhv. 28329.
3.3. Konklusioner af undersøgelsen
(40)
Selv om det tyrkiske dekret nr. 2012/3305 omfatter den støtteordning, der gælder for undersøgelsesperioden, har der siden 2006 og endda før eksisteret lignende bestemmelser. Dette forhold er relevant, da subsidier, der er forbundet med købet af anlægsaktiver som f.eks. investeringssubsidier, kan henføres til undersøgelsesperioden, selv om de blev ydet før undersøgelsesperioden.
(41)
Undersøgelsen bekræftede, at der findes forskellige statsstøtteordninger. Akvakulturproduktionen er udtrykkeligt opført i bilag 2/A til dekret nr. 2012/3305 som én af de sektorer, der kan nyde fordel af incitamenter som momsfritagelse, toldfrihed, skattelettelse, bidrag til investeringer, støtte til sociale sikringsbidrag (arbejdsgiverbidrag), arealanvendelse, rentestøtte, skattefordele i forbindelse med indkomstskat og støtte til sociale sikringsbidrag (lønmodtagerbidrag). Støtteintensiteten kan variere afhængigt af det økonomiske udviklingsniveau, som de seks regioner, der er fastsat ved dekret nr. 2012/3305, har.
(42)
Selv om det i forbindelse med undersøgelsen blev bekræftet, at der findes »regionale investeringsprogrammer«, var der ingen af de virksomheder, der indgik i stikprøven, der nød fordel af alle ordninger. Nogle få nød fordel af den momsfritagelse og toldfrihed, der gælder for alle seks regioner i Tyrkiet. Da de virksomheder, der indgik i stikprøven, dog købte maskiner og udstyr fra virksomheder i Unionen inden for toldunionen mellem EU og Tyrkiet, forfaldt der ingen told. Da Tyrkiet derudover anvender et system for indgående og udgående moms, bestod de fordele, der blev opnået i løbet af undersøgelsen, kun af en tidsbesparelse på to måneder, inden virksomhederne fik refunderet deres moms af skattemyndighederne. Den faktiske fordel ville være den rente, der betales til en forretningsbank i den periode, indtil momsen refunderes. Denne fordel er ubetydelig og blev derfor ikke analyseret nærmere.
(43)
Én af de virksomheder, der indgik i stikprøven, nød fordel af en skattelettelse, fordi den købte maskiner, der var produceret i henhold til de ovennævnte bestemmelser om statsstøtte til investeringer. I stedet for den generelt gældende selskabsskat på 20 %, betalte denne virksomhed kun 4 %.
(44)
Den samme virksomhed nød også fordel af programmet om støtte til sociale sikringsbidrag. Som indehaver af et certifikat på investeringsincitamenter nød virksomheden fordel af støtte til sociale sikringsbidrag for så vidt angår arbejdsgiver- og lønmodtagerbidrag. Efter virksomheden havde afsluttet sine investeringer, overtog den sociale sikringsinstitution arbejdsgiver- og lønmodtagerbidragene til nyskabt beskæftigelse for så vidt angår de andele, der svarede til mindstelønnen. Økonomiministeriet finansierede ordningen.
3.4. Konklusion
(45)
Statsstøtten til investeringer betragtes foreløbigt som subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), og artikel 3, stk. 2, når statsstøtten har form af et skatteincitament, dvs. når statsindtægter, der ellers er forfaldne, faktisk ikke opkræves, eller der gives afkald herpå.
(46)
Subsidier er specifikke og udligningsberettigede, da fordelen ved subsidierne er specifikt begrænset til en liste over økonomiske sektorer. Adgangen til subsidierne er derudover begrænset til visse virksomheder, der driver virksomhed inden for visse sektorer. Pga. antallet og kvaliteten af de begrænsninger, der gælder for visse sektorer, særligt de subsidier, der enten begrænses til visse typer af virksomheder eller fuldstændig udelukker visse sektorer, opfylder subsidierne endvidere ikke kravene om, at der ikke er tale om specificitet, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra b).
(47)
Akvakulturen er udtrykkeligt anført i bilag 2A til dekretet som én af de sektorer, der kan nyde fordel af denne form for skattefritagelser. Bilag 4 til dekretet indeholder en liste over de sektorer, der ikke kan nyde fordel af incitamenterne i denne ordning.
(48)
Derfor anses de ovenfor nævnte subsidier som værende et finansielt bidrag fra regeringen, hvorved modtageren opnår en fordel, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 2.
3.5. Beregning af subsidiebeløbet
(49)
Én virksomhed opnåede fordele i henhold til ovennævnte ordninger. Det konkluderedes dog, at virksomhedens fordel var ubetydelig.
4. Direkte subsidier til ørredproducenter
4.1. Indledning
(50)
Direkte subsidier pr. kg. produceret ørred er den vigtigste subsidieordning, hvorved der kan opnås en fordel i forbindelse med den pågældende vare. Disse subsidier kontrolleres årligt i forbindelse med den årlige kontrol af landbrugssubsidier.
4.2. Retsgrundlag
(51)
Følgende love indeholder bestemmelser om direkte subsidier: Tyrkisk dekret nr. 2013/4463 om landbrugssubsidier i 2013 af 7. marts 2013, der blev offentliggjort i den tyrkiske Statstidende nr. 28612 af 8. april 2013 (gældende med tilbagevirkende kraft fra den 1. januar 2013).
4.3. Konklusioner af undersøgelsen
(52)
Undersøgelsen bekræftede, at der eksisterer direkte subsidier for så vidt angår ørreder. Det blev fundet, at omfanget af subsidier pr. kg. ørred i den undersøgte periode blev fastsat til 0,65 TL/kg ved produktioner på op til 250 ton pr. år. Halvdelen af dette beløb (0,325 TL/kg) blev ydet ved producerede mængder på mellem 251-500 ton/år, og der blev ikke ydet subsidier for producerede mængder over 500 ton. Der blev ydet subsidier til de producenter af den pågældende vare, der var i besiddelse af en tilladelse fra Ministeriet for fødevarer, landbrug og husdyr.
(53)
Før der foretages udbetaling, skal producenterne opføres i registreringssystemet for akvakultur hos Ministeriet for fødevarer, landbrug og husdyr. Ministeriet er underlagt regelmæssige og uanmeldte kontrolbesøg.
(54)
Tre ud af de fire grupper af virksomheder, der indgik i stikprøven, nød fordel af direkte subsidier i undersøgelsesperioden, eftersom de selv opdrættede ørreder. Den største gruppe, Ternaeben, opdrættede dog ikke ørreder, men købte dem (oftest levende ørreder og frosne hele fisk) fra ikke forretningsmæssigt forbundne landmænd og forarbejdede dem. Derfor modtog denne gruppe ingen direkte subsidier. Af den grund opstod spørgsmålet, om den fordel, der var forbundet med direkte subsidier, også gjaldt for Ternaeben og for de tre andre grupper af virksomheder, der indgik i stikprøven, og som ikke kun opdrættede, men også købte ørreder fra ikke forretningsmæssigt forbundne virksomheder med henblik på forarbejdning.
(55)
I denne henseende understreger Kommissionen, at den pågældende vare omfatter både råvarer, til hvilke der er ydet direkte subsidier, nemlig levende ørreder, og forarbejdede varer (ferske, frosne hele fisk, fileter, røget ørred). Da produktionen af levende ørreder subsidieres, og næsten alle ørredopdrættere i Tyrkiet nyder fordel af denne ordning, nyder alle producenter af den pågældende vare (nemlig levende ørreder og de forarbejdede varer) fordel af denne ordning om direkte subsidiering, uanset om de selv opdrætter ørreder eller køber dem til videre forarbejdning.
(56)
Fordelen for producenter af den pågældende vare kan under alle omstændigheder påvises. I denne forbindelse sammenlignede Kommissionen opdrætsomkostningerne for de tre virksomheder, der indgik i stikprøven og selv opdrætter ørreder (herunder et rimeligt og lavt sat beløb til dækning af salgs-, general- og administrationsomkostninger (SG&A) samt fortjeneste), med prisen ved køb af levende eller kølede fisk fra ikke forretningsmæssigt forbundne leverandører. Kommissionen konstaterede, at, for så vidt angår alle tre virksomheder, var købsprisen på levende eller kølede fisk lavere end de gennemsnitlige opdrætsomkostninger.
(57)
For så vidt angår gruppen Ternaeben sammenlignede Kommissionen de gennemsnitlige opdrætsomkostninger for de andre tre virksomheder, der indgik i stikprøven (herunder et rimeligt og lavt sat beløb til dækning af salgs-, general- og administrationsomkostninger (SG&A) samt fortjeneste), med den enkelte gennemsnitlige købspris, som Ternaeben betalte for kølede eller levende fisk. Det blev konkluderet, at de gennemsnitlige opdrætsomkostninger for de andre tre virksomheder, der indgik i stikprøven, var højere end Ternaebens gennemsnitlige købspris. Dens gennemsnitlige købspris viste sig at stemme overens med prisen hos de andre virksomheder, der indgik i stikprøven.
(58)
Derfor mener Kommissionen, at de virksomheder, der indgik i stikprøven, nød fordel af ordningen for direkte subsidiering, også hvis de købte ørreder fra ikke forretningsmæssigt forbundne virksomheder.
(59)
Klageren hævdede, at der blev udbetalt ekstra støtte til den økologiske produktion af ørreder samt den stykkevise produktion af yngel. Undersøgelsen bekræftede, at der blev udbetalt ekstra støtte til den økologiske produktion af ørreder. Det blev dog konstateret, at der kun fandtes én virksomhed i Tyrkiet, der var aktiv inden for den økologiske produktion af ørreder, men denne virksomhed gik for nylig konkurs. Som følge heraf blev der i undersøgelsesperioden ikke ydet nogen subsidier til den økologiske produktion af ørreder.
(60)
Derudover konstaterede Kommissionen, at der i 2012 eksisterede en særlig støtte til produktionen af yngel, men at den blev opgivet fra og med 2013, da produktionsmængden af yngel i Tyrkiet allerede opfyldte markedets behov.
4.4. Konklusion
(61)
På baggrund af undersøgelsens resultater konkluderer Kommissionen foreløbigt, at det ovennævnte offentlige bidrag har form af et direkte tilskud i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), hvorved de tyrkiske ørredproducenter opnår en direkte fordel i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 2. Der opnås en »fordel«, fordi offentlige myndigheder yder en direkte finansiering (tilskud) uden renter eller royalty. Sådanne frie midler er normalt ikke til rådighed på markedet.
(62)
Ordningen om direkte subsidier er specifik og udligningsberettiget i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), da adgangen er begrænset til kun at omfatte visse virksomheder. Virksomheder i akvakultursektoren er udtrykkeligt nævnt, og ørreder er tydeligt angivet som én af de arter, hvorved der kan opnås fordele under denne subsidieordning. Dette direkte tilskud er specifikt, da den subsidieydende myndighed eller den lovgivning, i henhold til hvilken den subsidieydende myndighed udøver sin virksomhed, udtrykkeligt begrænser adgangen til disse tilskud til kun at omfatte virksomheder i akvakultursektoren.
4.5. Beregning af subsidiebeløbet
(63)
Den samlede fordel pr. virksomhed var det gennemsnitlige direkte subsidiebeløb, der blev modtaget i undersøgelsesperioden for levende fisk fra eget opdræt, og det gennemsnitlige subsidiebeløb, som den tyrkiske regering ydede for de købte levende fisk, beregnet på grundlag af de samlede subsidier og divideret med den samlede produktionsmængde af ørreder i Tyrkiet.
(64)
Nedenstående tabel viser den foreløbigt fastsatte størrelse på fordelen ved ovennævnte tilskud, hvorved fordelen er det beløb, som de pågældende virksomheder modtog i undersøgelsesperioden.
Direkte og indirekte subsidier
Virksomhedens navn
Subsidiemargen
GMS
7,0 %
Kilic
9,6 %
Özpekler
6,8 %
Ternaeben
9,5 %
5. Subsiderede lån
5.1. Indledning
(65)
Visse offentlige og private enheder ydede præferencelån til virksomheder i akvakultursektoren. De vigtigste enheder er beskrevet nedenfor.
(66)
Landbrugets andelsbanker er privatretlige enheder, der er blevet etableret af tyrkiske landbrugsproducenter (dvs. fysiske personer eller retlige enheder, der er involveret i landbrugsproduktion) med henblik på at støtte deres finansielle behov inden for deres erhverv.
(67)
Tyrkiets landbrugsbank (Türkiye Cumhurriyeti Ziraat Bankasi eller »Ziraat Bankasi«) er en statsejet bank og et offentligt organ, hvis andele ejes fuldt ud af skattedepartementet. Inden for rammerne af et regeringsprogram, der er beskrevet i betragtning 70 og også gælder for undersøgelsesperioden, yder Ziraat Bankasi præferencelån til akvakultursektoren med henblik på at fremme akvakulturproduktionen og agroindustrien. I denne henseende fastsætter ministerrådet årligt programmets varighed, procedurer og principper, og skattedepartementet overfører det resterende beløb af rentebetalingen, der svarer til den nedsatte rentesats, til Ziraat Bankasi. Det fastslås derfor, at Ziraat Bankasi har fået tildelt statslig myndighed og derfor er et offentligt organ.
(68)
Organisationen for udvikling af små og mellemstore virksomheder (»KOSGEB«) er et offentligt organ, hvis formål er at øge små og mellemstore virksomheders (»SMV'ers«) andel i den økonomiske og sociale udvikling ved at tilbyde kvalitetsprægede tjenesteydelser og støtte til udvikling af SMV'ers konkurrenceevne og ved at udbrede iværksætterkulturen. KOSGEB hører under ministeriet for videnskab, industri og teknologis kompetence og er delvis uafhængig.
(69)
Türk Eximbank (»Eximbank«) blev den 21. august 1987 ved dekret nr. 87/11914, i henhold til lov nr. 3332, bevilget rettigheder af den tyrkiske regering og er en 100 % statsejet bank og et offentligt organ, der fungerer som den tyrkiske regerings største formidler af eksportincitamenter i forbindelse med Tyrkiets bæredygtige eksportstrategi. Regeringen har bemyndiget Eximbank til at støtte udenrigshandlen og de tyrkiske kontrahenter/investorer, der opererer oversøisk, med henblik på at øge tyrkiske virksomheders eksport og styrke deres internationale konkurrenceevne. Det fastslås derfor, at Eximbank har fået tildelt statslig myndighed og derfor er et offentligt organ.
5.2. Retsgrundlag
(70)
Følgende love indeholder bestemmelser om subsidierede lån: Tyrkisk dekret nr. 2013/4271 af 16. februar 2013 om udvidelsen af lavtforrentede investeringslån og forretningslån i Ziraat Bankasi og landbrugets andelsbanker i 2013, der er offentliggjort i den tyrkiske statstidende nr. 28561, tyrkisk dekret nr. 2010/27612 om 0 % lån til SMV'er, der blev offentliggjort den 15. juni 2010 i den tyrkiske Statstidende, og tyrkisk lov nr. 3332, der blev offentliggjort den 31. marts 1987 i den tyrkiske statstidende nr. No.19417 (bis), om eksportkreditter i Tyrkiets bank for finansiering af eksport, Eximbank.
5.3. Konklusioner af undersøgelsen
(71)
Præferencelånene fra Eximbank og KOSGEB blev undersøgt på grundlag af de pågældende påstande i klagen om subsidierede lån. Undersøgelsen bekræftede, at der findes lavtforrentede lån. Det viste sig dog, at ingen af de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, havde nydt fordel af lån fra landbrugets andelsbanker.
(72)
Kommissionen konkluderede, at én af de virksomheder, der indgik i stikprøven, i undersøgelsesperioden optog fire præferencelån fra Ziraat Bankasi i henhold til bestemmelserne i dekret nr. 4271/2013. I forbindelse med lån til akvakultursektoren ydede Ziraat Bankasi investeringslån ved køb af maskiner og udstyr, og banken ydede endvidere lån til driftsformål med henblik på at finansiere driftsomkostninger.
(73)
Ud over præferencelånene fra Ziraat Bankasi nød én af de virksomheder, der indgik i stikprøven, fordel af et 0 % lån i henhold til dekret nr. 2010/27612, på grundlag af hvilket KOSGEB administrerer de forskellige støtteprogrammer for SMV'er. SMV'er, der driver virksomhed inden for akvakultursektoren, er også berettiget til at nyde fordel af disse støtteprogrammer.
(74)
Derudover blev det i løbet af undersøgelsen konstateret, at to af de virksomheder, der indgik i stikprøven, modtog henholdsvis to og seks lavtforrentede lån fra Eximbank. Repræsentanterne fra Eximbank bekræftede under det kontrolbesøg, der blev gennemført i den tyrkiske regerings tilstedeværelse, at Eximbank yder lån til tyrkiske eksportører på bedre betingelser end dem, der normalt er tilgængelige på markedet.
5.4. Konklusion
(75)
De ovennævnte lavtforrentede lån betragtes foreløbigt som subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. i), og artikel 3, stk. 2.
(76)
På baggrund af undersøgelsens resultater konkluderer Kommissionen, at den fordel, som modtageren har opnået, har form af en nedsat rentesats ved lån, der er optaget i forbindelse med akvakulturproduktionen. Ved ordningen om statsstøttede lån opnår modtageren af lånene en fordel, da sådanne lån ydes på finansielle vilkår, der ikke afspejler markedsvilkårene for lån med en tilsvarende løbetid. De ydes under markedskursen.
(77)
Disse ordninger er specifikke i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 2, litra a), da den subsidieydende myndighed eller den lovgivning, i henhold til hvilken den subsidieydende myndighed udøver sin virksomhed, udtrykkeligt begrænser adgangen til kun at omfatte visse virksomheder.
(78)
Alle ovennævnte lån betragtes derfor som udligningsberettigede subsidier, der indebærer en fordel og er specifikke i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii).
5.5. Beregning af subsidiebeløbet
(79)
Ifølge grundforordningens artikel 6, litra b), blev fordelen ved præferencelån foreløbigt beregnet som forskellen mellem den rente, der er betalt, og den rente, der ville skulle betales for et tilsvarende lån på de markedsvilkår, som virksomheder faktisk kunne opnå på markedet. Som en referencesats anvendte Kommissionen den vejede gennemsnitlige rentesats for tyrkiske lån i undersøgelsesperioden, som den fik fra den elektroniske handelsplatform Bloomberg (WAIRCOMM Indeks).
(80)
Fordelen blev beregnet for undersøgelsesperioden som forskellen mellem den faktisk betalte rente i undersøgelsesperioden og den rente, der ville skulle betales ifølge referencesatsen.
(81)
Ud fra denne metode er de subsidiemargener, der blev beregnet for de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, følgende:
Præferencelån
Virksomhedens navn
Subsidiemargen
Kilic
0,1 %
Özpekler
0,3 %
6. Landbrugsforsikringspool og støtte til præmiesatser
6.1. Indledning
(82)
I landbrugsforsikringsloven og forordningen om landbrugsforsikringspoolens principper for gennemførelse er det fastsat som regeringens mål, at der skal ydes forsikringsdækning for alle ørredproducenternes tab af fiskebestande og fangst, der skyldes adskillige mulige sygdomme, naturkatastrofer, ulykker osv.
(83)
De forsikringsformer, der er dækket i henhold til landbrugsforsikringspoolen, er i) høstforsikring, ii) drivhusforsikring, iii) forsikring af store kvægracer, iv) forsikring af små kvægracer, v) forsikring af fjerkræ og vi) akvakulturforsikring.
6.2. Retsgrundlag
(84)
Retsgrundlaget for dette program er landbrugsforsikringsloven nr. 5363 og tyrkisk dekret nr.2012/4138 om de risici, varer og regioner, der er omfattet af landbrugsforsikringspoolen, og støtte til præmiesatser, som blev offentliggjort den 23. januar 2013 i den tyrkiske statstidende nr. 28537.
6.3. Konklusioner af undersøgelsen
(85)
Undersøgelsen bekræftede, at denne subsidieordning eksisterer. I henhold til artikel 12 og 13 i landbrugsforsikringsloven nr. 5363 og dekret nr. 2012/4138 om de risici, varer og regioner, der er omfattet af landbrugsforsikringspoolen, og støtte til præmiesatser (»dekret nr. 2012/4138«) yder regeringen støtte til forsikringspræmier til producenter af akvakulturvarer, jf. artikel 1/6 i dekret nr. 2012/4138.
(86)
Hvis en virksomhed ønsker at blive omfattet af landbrugsforsikringspoolen, sender den en beskrivelse af den ønskede forsikringspolice. Herefter kontrollerer landbrugsforsikringspoolen virksomheden med henblik på risikovurdering og tilbyder den en forsikringspolice med angivelse af den præmie, der skal betales. Hvis den virksomhed, der er aktiv inden for landbrugssektoren, accepterer tilbuddet, betaler regeringen halvdelen af forsikringspræmien.
(87)
Kommissionen konkluderede, at tyrkiske landmænd normalt ikke forsikrer deres varer. Én af de virksomheder, der indgik i stikprøven, nød i undersøgelsesperioden fordel af regeringens program om støtte til forsikringspræmier i 3 måneder. Herefter skiftede den til et privat forsikringsselskab.
6.4. Konklusion
(88)
I praksis har den fordel, der opnås i forbindelse med denne ordning, form af lavere finansielle omkostninger afholdt ved forsikring af akvakulturens bestand. Denne ordning omfatter subsidier i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 1, litra a), nr. ii), i form af et direkte tilskud fra regeringen til ørredproducenter og et »finansielt bidrag« i henhold til grundforordningen, fordi modtageren af subsidierne nyder fordel af en favorabel forsikringspræmie, der ligger under niveauet for de forsikringspræmier, der er tilgængelige på markedet og dækker tilsvarende risici. Ordningen udgør en fordel i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 2. Fordelen er forskellen mellem de præmier, der tilbydes i forbindelse med en kommerciel forsikringspolice, og den subsidierede præmie.
(89)
Subsidierne er specifikke, da den subsidieydende myndighed eller den lovgivning, i henhold til hvilken den subsidieydende myndighed udøver sin virksomhed, udtrykkeligt begrænser adgangen til dette tilskud til kun at omfatte virksomheder i akvakultursektoren, og tilskuddet endda udtrykkeligt er rettet mod de risici, som producenter inden for akvakultursektoren er udsat for.
6.5. Beregning af subsidiebeløbet
(90)
Én virksomhed opnåede fordele i henhold til denne ordning. Virksomhedens fordel konkluderedes dog til at være ubetydelig.
6.6. Subsidier til konsulenttjenester
(91)
Denne ordning har til formål at give akvakulturproducenterne den nødvendige viden og det nødvendige kendskab med henblik på at modernisere og øge produktionen og fremme effektiviteten. Det viste sig, at ingen af de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, havde nydt fordel af denne ordning i undersøgelsesperioden.
6.7. Subsidier til brændstof og kassering af fiskerfartøjer
(92)
Disse subsidier er knyttet til købet af brændstof til fiskerbåde eller til kassering af fiskerfartøjer. Subsidierne ydes specifik til fiskeriaktiviteter. Det viste sig, at ingen af de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, havde nydt fordel af disse subsidier i undersøgelsesperioden.
6.8. Konklusion vedrørende subsidiering
(93)
I overensstemmelse med grundforordningens bestemmelser beregnede Kommissionen de udligningsberettigede subsidiebeløb for de undersøgte virksomheder ordning for ordning og lagde disse tal sammen for at kunne fastsætte et samlet subsidiebeløb for hver gruppe i undersøgelsesperioden.
(94)
Til beregning af de samlede subsidiemargener, der er anført nedenfor, fastsatte Kommissionen først den procentvise subsidiering, nemlig subsidiebeløbet i forhold til virksomhedens samlede omsætning. Denne procentsats blev derefter anvendt til at beregne de subsidier, der blev ydet til eksport af den pågældende vare til Unionen i undersøgelsesperioden.
(95)
Derefter blev subsidiebeløbet pr. hele fiskeækvivalenter af den pågældende vare, som blev eksporteret til Unionen i undersøgelsesperioden, fastsat, og de nedenstående margener blev beregnet som en procentdel af cif-værdien af samme eksport pr. hele fiskeækvivalenter.
(96)
For de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, beregnede Kommissionen den vejede gennemsnitlige subsidiemargen. Denne margen blev fastsat på grundlag af de margener, der var opstillet for de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven.
(97)
For alle andre eksporterende producenter beregnede Kommissionen subsidiemargenen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 28. Med henblik herpå fastsatte Kommissionen de eksporterende producenters samarbejdsniveau. Samarbejdsniveauet er de samarbejdende eksporterende producenters eksportmængde til Unionen udtrykt som en andel af den samlede eksportmængde - jf. Eurostats importstatistikker - fra det pågældende land til Unionen.
(98)
I dette tilfælde er samarbejdsniveauet højt, da importen fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter tegner sig for mere end 80 % af den samlede eksport til Unionen i undersøgelsesperioden. På denne baggrund besluttede Kommissionen at fastsætte restsubsidiemargenen til niveauet for den virksomhed i stikprøven med den højeste subsidiemargen.
Virksomhedens navn
Subsidiemargen
GMS
7,0 %
Kilic
9,7 %
Özpekler
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
Vejet gennemsnit for stikprøven
8,2 %
Landsdækkende subsidiemargen
9,7 %
D. SKADE
1. Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktion
(99)
I undersøgelsesperioden blev den samme vare fremstillet af mere end 700 EU-producenter. De udgør »EU-erhvervsgrenen« som omhandlet i grundforordningens artikel 8, stk. 1.
(100)
På baggrund af oplysninger fra sammenslutninger af nationale og europæiske producenter og fra individuelle virksomheder blev den samlede EU-produktion vurderet til at udgøre omkring 170 mio. kg »hele fiskeækvivalenter« (»HFÆ«) i undersøgelsesperioden. Ni EU-producenter blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 10, og de tegnede sig for mere end 12 % af den samlede EU-produktion af samme vare.
2. EU-forbruget
(101)
Kommissionen fastsatte EU-forbruget på grundlag af Eurostats oplysninger om EU-producenternes samlede anslåede salgsmængde på EU-markedet og den samlede importmængde.
(102)
EU-producenternes samlede salgsmængde blev vurderet som fastsat i betragtning 130 nedenfor.
(103)
For så vidt angår importmængden oplyser Eurostat om nettovægten for seks forskellige KN-koder, nemlig levende, ferske, kølede, frosne og/eller røgede i form af hele og/eller rensede fisk eller fileter. Med henblik på sammenligning blev nettovægten omregnet til HFÆ ved at dividere Eurostats importmængde med nedenstående omregningsfaktorer. Disse omregningsfaktorer blev angivet i klagen og anvendes typisk i industrien.
Tabel 1
Omregningsfaktorer
Varefremstilling
Faktor
Levende
1,00
Ferske/kølede/frosne (rensede)
0,85
Fileter: Ferske/kølede/frosne
0,47
Fileter: Røgede
0,40
(104)
De pågældende KN-koder dækker også over andre fiskearter, der ikke er omfattet af varedækningen i denne undersøgelse, som f.eks. havørred (Salmo trutta), rødstrubet ørred (Oncorhynchus clarki), guldørred (Oncorhynchus aguabonita) og gilaørred (Oncorhynchus gilae). Undersøgelsen viste dog, at der i Tyrkiet ikke, eller kun i ubetydelige mængder, blev produceret andre arter end den pågældende vare. Dette var baseret på oplysninger, som den tyrkiske industri havde fremlagt for sammenslutningen af Europæiske Akvakulturproducenter (»FEAP«), og andre offentlige informationskilder (8), og oplysningerne blev om muligt krydstjekket med relevante officielle statistikker i Tyrkiet. På denne baggrund blev det konkluderet, at Eurostats statistikker indeholdt importoplysninger, der var tilstrækkeligt pålidelige og fuldstændige.
(105)
EU-forbruget forblev stabilt fra 2010 til 2011, hvorefter det faldt med 5 % mellem 2011 og 2012 og med yderligere 7 % mellem 2012 og undersøgelsesperioden. Samlet set faldt forbruget med 12 % i den betragtede periode.
Tabel 2
EU-forbrug (kg HFÆ)
2010
2011
2012
Undersøgelsesperiode
Samlet EU-forbrug
183 399 382
183 932 215
173 599 493
162 108 475
Indeks
100
100
95
88
Kilde: FEAP, Eurostat
3. Import fra det pågældende land
3.1. Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land
(106)
Som anført i betragtning 103 fastsatte Kommissionen importmængden på grundlag af Eurostats oplysninger, udtrykt i kg HFÆ. Importens markedsandel blev fastsat på grundlag af importmængden fra Tyrkiet og det samlede EU-forbrug.
(107)
Importen til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:
Tabel 3
Importmængde (kg HFÆ) og markedsandel
2010
2011
2012
Undersøgelsesperiode
Importmængde fra Tyrkiet (kg HFÆ)
15 664 502
21 510 620
22 113 656
27 008 376
Indeks
100
137
141
172
Markedsandel
9 %
12 %
13 %
17 %
Indeks
100
137
149
195
Kilde: Eurostat
(108)
På trods af faldet i forbruget steg importmængden af den pågældende vare til Unionen støt i den betragtede periode, og stigningen udgjorde samlet set 72 %. Dette medførte en stigning i den tilsvarende markedsandel fra 9 % i 2010 til 17 % i undersøgelsesperioden, dvs. en stigning på 8 procentpoint eller på 95 % i den betragtede periode.
3.2. Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud
(109)
Kommissionen fastsatte den gennemsnitlige importpris på grundlag af Eurostats oplysninger ved at dividere den samlede importmængde fra Tyrkiet, udtrykt i kg HFÆ, med den samlede værdi af denne import. Prisunderbud i forbindelse med importen blev fastsat på grundlag af oplysninger fra de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven.
(110)
De gennemsnitlige priser ved import til Unionen fra det pågældende land udviklede sig således:
Tabel 4
Importpriser (EUR/kg HFÆ)
2010
2011
2012
Undersøgelsesperiode
Tyrkiet
2,63
2,78
2,83
2,75
Indeks
100
106
108
105
Kilde: Eurostat
(111)
Den gennemsnitlige importpris på den pågældende vare steg med 8 % mellem 2010 og 2012 og faldt herefter med 3 % mellem 2012 og undersøgelsesperioden. Den gennemsnitlige importpris steg samlet set med 5 % i den betragtede periode.
(112)
Kommissionen fastsatte prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne: a) de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de EU-producenter, der indgik i stikprøven, forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, justeret til ab fabrik, og b) de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for importen fra de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis (omkostninger, forsikring, fragt).
(113)
Prissammenligningen blev foretaget for den enkelte transaktion i samme handelsled, efter passende justering og med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af omsætningen i undersøgelsesperioden fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Det viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på mellem 5 % og 18 % på EU-markedet i forbindelse med import fra det pågældende land.
(114)
Én af de virksomheder, der indgik i stikprøven, hævdede, at Kommissionen burde tage behørigt hensyn til eventuelle forskelle i handelsled. Undersøgelsen viste dog, at der ikke var nogen forskel i handelsleddet mellem de EU-producenter, der indgik i stikprøven, og de tyrkiske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven. Argumentet må derfor afvises.
(115)
Aegean Exporters' Association (sammenslutningen af ægæiske eksportører), der repræsenterer de tyrkiske eksportører, og én eksporterende producent hævdede, at EU-erhvervsgrenen primært fokuserede på produktionen af økologiske ørreder og ørreder med lyserødt kød, der sælges til en betydelig højere pris end de ørreder, der eksporteres fra Tyrkiet. De påstod derfor, at priserne ikke var sammenlignelige. Som forklaret i betragtning 113 blev prissammenligningerne dog foretaget pr. varetype for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering. Der er derfor blevet taget behørigt hensyn til eventuelle prisforskelle, der skyldes forskellige varetyper.
(116)
Aegean Exporters' Association hævdede også, at EU-erhvervsgrenen anvendte andre produktionsprocesser, hvilket førte til forskellige optiske og sensoriske egenskaber og en forskel i holdbarhed. Det blev hævdet, at de ørreder, som EU-erhvervsgrenen producerer, også havde en anden vægt end ørrederne fra Tyrkiet. Alle disse faktorer havde angiveligt en indvirkning på prissammenligningen, og der burde derfor tages hensyn hertil. Der blev dog ikke fremlagt nogen beviser, der støttede disse påstande, og det bevismateriale, der blev indsamlet i undersøgelsesperioden, støttede heller ikke påstandene. Som forklaret i betragtning 113 blev prissammenligningerne foretaget pr. varetype for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering. Der er derfor blevet taget behørigt hensyn til eventuelle forskelle, der skyldes forskellige varetyper.
(117)
Påstandene vedrørende prissammenligninger bør derfor afvises.
4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
4.1. Generelle bemærkninger
(118)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 4, omfattede undersøgelsen af de virkninger, som den subsidierede import havde haft på EU-erhvervsgrenen, en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.
(119)
Som nævnt i betragtning 10 blev der anvendt stikprøveudtagning til at konstatere den eventuelle skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.
(120)
I forbindelse med konstateringen af skade sondrede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. Kommissionen evaluerede de makroøkonomiske indikatorer på grundlag af oplysningerne i klagen og oplysninger fra FEAP og Eurostat. Oplysningerne vedrørte alle EU-producenter. Kommissionen evaluerede de mikroøkonomiske indikatorer ud fra oplysningerne i spørgeskemabesvarelserne fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Oplysningerne vedrørte de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Begge sæt oplysninger blev anset for at være repræsentative for EU-erhvervsgrenens økonomiske situation.
(121)
De makroøkonomiske indikatorer er: produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel, vækst, beskæftigelse, produktivitet og subsidiemargenens størrelse.
(122)
De mikroøkonomiske indikatorer er: gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, arbejdskraftomkostninger, lagerbeholdninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital.
4.2. Makroøkonomiske indikatorer
4.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(123)
Der blev indsamlet oplysninger om EU-erhvervsgrenens produktionsmængde fra FEAP og klageren. Oplysningerne fra FEAP indsamles ab farm og vedrører levende fisk fra hver medlemsstat. FEAP's oplysninger vedrørte kun en del af undersøgelsesperioden, hvorfor de blev fuldstændiggjort på grundlag af klagerens vurderinger. Da FEAP's oplysninger endvidere indsamles ab farm og vedrører levende fisk, der er fanget, og for at undgå dobbelttælling, blev den importmængde, der var bestemt til forarbejdning og stammede fra alle kilder (ca. 20 % af alle importmængder, undtagen »røgede« fisk, baseret på oplysninger fra de spørgeskemabesvarelser, som de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, indgav), desuden føjet til EU-produktionen af levende fisk.
(124)
På denne baggrund udviklede den samlede EU-produktion, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 5
Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
2010
2011
2012
Undersøgelsesperiode
Produktionsmængde (kg HFÆ)
168 291 314
161 896 836
151 960 522
136 950 842
Indeks
100
96
90
81
Produktionskapacitet (kg HFÆ)
220 309 323
215 689 275
209 607 237
183 616 771
Indeks
100
98
95
83
Kapacitetsudnyttelse
76 %
75 %
72 %
75 %
Indeks
100
98
95
98
Kilde: Klageren, FEAP, oplysninger fra de EU-producenter og de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, og Eurostat
(125)
Produktionen faldt hvert år i den betragtede periode. I undersøgelsesperioden faldt produktionen med 19 % sammenlignet med 2010. Dette fald var mere udtalt end faldet i forbruget i den betragtede periode.
(126)
Produktionskapaciteten blev vurderet ved at dividere produktionsmængden med kapacitetsudnyttelsen for de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
(127)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med 17 % i løbet af den betragtede periode. Resultaterne af undersøgelsen viser, at en række EU-producenter lukkede deres produktionsanlæg i den betragtede periode, hvorved den samlede EU-produktionskapacitet faldt.
(128)
EU-producenternes kapacitetsudnyttelse udgjorde ca. 75 % i den betragtede periode, idet den faldt med 1 procentpoint mellem 2010 og slutningen af undersøgelsesperioden.
4.2.2. Salgsmængde og markedsandel
(129)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 6
Salgsmængde og markedsandel
2010
2011
2012
Undersøgelsesperiode
Salgsmængde på EU-markedet (kg HFÆ)
163 321 913
156 440 124
146 677 898
130 729 993
Indeks
100
96
90
80
Markedsandel
89 %
85 %
84 %
81 %
Indeks
100
96
95
91
Kilde: Klageren, FEAP, oplysninger fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven, og Eurostat
(130)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde blev fastsat på grundlag af den samlede produktionsmængde, jf. betragtning 123, ved at fratrække EU-erhvervsgrenens eksportsalg.
(131)
Eksportsalget blev baseret på Eurostats oplysninger omregnet til kg. De andre ørredarter, der muligvis er omfattet af de pågældende KN-koder, blev betragtet som ubetydelige, da de ikke blev produceret i Unionen, eller kun i små mængder. Det blev derfor besluttet, at Eurostat leverede tilstrækkeligt pålidelige oplysninger om eksporten af regnbueørred i den betragtede periode.
(132)
EU-erhvervsgrenens salgsmængde faldt således løbende mellem 2010 og undersøgelsesperioden og samlet set med 20 % i den betragtede periode. Denne negative tendens var mere udtalt end faldet i det samlede forbrug i samme periode, jf. betragtning 105.
(133)
Som følge heraf faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel også i den betragtede periode, og den faldt samlet set med 8 procentpoint i samme periode. Samtidig steg importen fra Tyrkiet med 72 % og den tilsvarende markedsandel med 8 procentpoint, jf. betragtning 108, hvilket svarer til EU-erhvervsgrenens tab af markedsandele.
4.2.3. Vækst
(134)
EU-forbruget faldt fra 2011 til slutningen af undersøgelsesperioden. På trods af den faldende efterspørgsel på EU-markedet blev importen fra Tyrkiet næsten fordoblet, hvilket resulterede i en voksende markedsandel i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen mistede således en del af sine markedsandele, hvorimod de pågældende importører formåede at øge deres markedsandele på det faldende EU-marked. Samtidig faldt EU-erhvervsgrenens produktionsmængde mere, end markedet skrumpede, mens den tyrkiske importmængde steg både i absolutte og relative tal.
4.2.4. Beskæftigelse og produktivitet
(135)
Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 7
Beskæftigelse og produktivitet
2010
2011
2012
Undersøgelsesperiode
Antal ansatte
3 692
3 413
3 144
2 862
Indeks
100
92
85
78
Produktivitet (kg HFÆ pr. ansat)
45 578
47 431
48 332
47 847
Indeks
100
104
106
105
Kilde: Klageren, FEAP, oplysninger fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven
(136)
Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen blev fastsat på grundlag af den samlede produktionsmængde divideret med produktiviteten for de EU-producenter, der indgik i stikprøven. På grund af faldet i produktionsmængden (tabel 5) faldt beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen med 22 % i den betragtede periode.
(137)
Da faldet i beskæftigelsen var større end faldet i produktionsmængden, steg den anslåede produktivitet pr. ansat, der blev målt som output i kg HFÆ pr. ansat, med 5 % i den betragtede periode.
4.2.5. De udligningsberettigede subsidiers størrelse og genrejsning efter tidligere subsidiering eller dumping
(138)
Alle subsidiemargener ligger væsentligt over bagatelgrænsen. I betragtning af mængden af og priserne på importen fra Tyrkiet vurderes den virkning, som de udligningsberettigede subsidiers størrelse havde på EU-erhvervsgrenen, til ikke at være ubetydelig.
(139)
Da dette er den første antisubsidieundersøgelse vedrørende den pågældende vare, foreligger der ingen oplysninger med henblik på at evaluere de mulige virkninger af tidligere subsidiering eller dumping.
4.3. Mikroøkonomiske indikatorer
4.3.1. Priser og faktorer, der påvirker priserne
(140)
De vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven, ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 8
Salgspriser i Unionen
2010
2011
2012
Undersøgelsesperiode
Gennemsnitlig enhedspriser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (EUR/kg HFÆ)
2,76
2,91
2,89
2,95
Indeks
100
105
105
107
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/kg HFÆ)
2,73
2,84
2,89
2,98
Indeks
100
104
106
109
Kilde: Oplysninger fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven
(141)
Den gennemsnitlige enhedssalgspris hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven, steg først fra 2,76 EUR pr. kg HFÆ i 2010 til 2,91 EUR i 2011, hvorefter den faldt til 2,89 EUR i 2012 for herefter igen at stige til 2,95 EUR i undersøgelsesperioden. Den gennemsnitlige salgspris hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven, steg samlet set med 7 % i den betragtede periode. Stigningen var dog ikke tilstrækkelig til at kompensere for den samtidige stigning i produktionsomkostningerne på 9 %. Den gennemsnitlige nettosalgspris pr. enhed faldt derfor til under niveauet for produktionsomkostningerne pr. enhed i undersøgelsesperioden.
(142)
Produktionsomkostningerne for de EU-producenter, der indgik i stikprøven, steg fra 2,73 EUR pr. kg HFÆ i 2010 til 2,84 EUR i 2011. I 2012 blev der konstateret en mere moderat stigning til 2,89 EUR. I undersøgelsesperioden blev der registreret en større stigning til 2,98 EUR, da produktionsomkostningerne oversteg niveauet for de gennemsnitlige enhedssalgspriser, hvilket resulterede i, at EU-produktionen samlet set var urentabel. Det væsentligste omkostningselement er omkostningerne til foder (fiskemel og fiskeolie) samt energiomkostninger og udgifter til æg og yngel, som steg i den betragtede periode og dermed er afspejlet i stigningen i de gennemsnitlige produktionsomkostninger.
4.3.2. Arbejdskraftomkostninger
(143)
De gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger for de EU-producenter, der indgik i stikprøven, udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 9
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat
2010
2011
2012
Undersøgelsesperiode
Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR)
26 585
26 958
28 276
27 757
Indeks
100
101
106
104
Kilde: Oplysninger fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven
(144)
Mellem 2010 og undersøgelsesperioden steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat for de EU-producenter, der indgik i stikprøven, med 4 %. Den samlede stigning i den betragtede periode var relativ lav og under alle omstændigheder under niveauet for den generelle stigning i arbejdskraftomkostninger (7,5 %) (9) og inflationsraten (9,6 %) (10) i Unionen i samme periode.
4.3.3. Lagerbeholdninger
(145)
Ørred er en letfordærvelig vare, der, hvis den ikke er frossen, kun er holdbar i mindre end to uger. Da de EU-producenter, der indgik i stikprøven, ikke lagrer ørreder efter fangsten og ikke i væsentligt omfang fryser deres produktion, anses lagerbeholdninger ikke for at være en relevant indikator for skade i denne undersøgelse.
4.3.4. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital
(146)
Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast for så vidt angår de EU-producenter, der indgik i stikprøven, udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 10
Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast
2010
2011
2012
Undersøgelsesperiode
Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen)
1,1 %
2,5 %
- 0,1 %
- 0,8 %
Indeks
100
230
- 13
- 88
Likviditet (1 000 EUR)
- 1 242
2 828
1 715
- 5 210
Indeks
100
428
338
- 220
Investeringer (1 000 EUR)
3 952
4 158
4 371
10 265
Indeks
100
105
111
260
Investeringsafkast
1,8 %
4,3 %
- 0,2 %
- 1,3 %
Indeks
100
238
- 13
- 74
Kilde: Oplysninger fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven
(147)
Kommissionen beregnede rentabiliteten for så vidt angår de EU-producenter, der indgik i stikprøven, som nettooverskuddet før skat ved salg af samme vare til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med disse salg. I 2010 og 2011 steg rentabiliteten svagt, men den forblev på et lavt niveau kun lige over »break-even«. Situationen forværredes yderligere i 2012, idet rentabiliteten blev negativ, og i undersøgelsesperioden, hvor tabene blev endnu større. Som forklaret i betragtning 142 skyldes dette, at produktionsomkostningerne udviste en stigende tendens, mens EU-erhvervsgrenen ikke på tilsvarende vis kunne hæve sine priser. I den betragtede periode lukkede en række EU-producenter deres virksomheder.
(148)
Nettolikviditeten er EU-producenternes evne til at selvfinansiere sine aktiviteter. Nettolikviditeten udviste en stigende tendens fra 2010 til 2011, hvorefter den faldt. Mellem 2012 og undersøgelsesperioden faldt nettolikviditeten drastisk, således at den samlede kumulative likviditet var negativ i den betragtede periode. Som regel følger den negative tendens i likviditeten rentabilitetens faldende tendens, selv om den negative likviditet i 2010 og det væsentlige fald mellem 2012 og undersøgelsesperioden også skyldes investeringer, der blev foretaget som følge af konsolideringsbestræbelser, jf. betragtning 149.
(149)
Investeringerne steg kun svagt mellem 2010 og 2012, hvorimod der blev registreret en betydelig stigning i undersøgelsesperioden. Investeringerne var forbundet med erhvervelsen af produktionsanlæg fra lukkede virksomheder og/eller konsolideringen af forretningsmæssigt forbundne virksomheder og ikke med udskiftning af eksisterende aktiver eller erhvervelse af yderligere og/eller nyt udstyr. Da investeringerne toppede i undersøgelsesperioden, skyldtes det således hovedsageligt konsolidering. Dette bekræftes af det faktum, at den samlede produktionskapacitet faldt med 17 % i den betragtede periode.
(150)
Investeringsafkastet er fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne. Investeringsafkastet fulgte samme tendens som rentabiliteten, dvs. det steg fra 2010 til 2011, selv om det kun lige forblev over »break-even«. Herefter faldt investeringsafkastet og blev negativt i 2012. Det faldt yderligere i undersøgelsesperioden. Denne negative udvikling skyldtes, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne hæve sine priser på trods af, at produktionsomkostningerne steg.
(151)
For så vidt angår evnen til at rejse kapital viste det sig, at forringelsen af evnen hos de EU-producenter, der indgik i stikprøven, til at tilvejebringe likviditet til samme vare svækkede deres finansielle situation, da de interne midler blev reduceret. For så vidt angår finansiering fra banker blev der konstateret stadig større vanskeligheder med at opnå banklån. Undersøgelsen viste, at evnen til at rejse kapital samlet set blev forringet.
5. Konklusion vedrørende skade
(152)
Undersøgelsen viste tydeligt i denne fase, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade. Skaden kom særligt til udtryk i tabet af markedsandele og faldet i rentabilitet. Samtidig vandt importen af den pågældende vare markedsandele, og det blev konkluderet, at den underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet.
(153)
Visse skadesindikatorer, såsom enhedssalgspriserne, gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat, produktivitet og investeringer, udviste en positiv tendens. For så vidt angår enhedssalgspriserne skyldtes denne stigning de stigende produktionsomkostninger. Denne stigning kompenserede dog ikke for hele stigningen i enhedsomkostningerne, og rentabiliteten blev derfor negativ i 2012. Som forklaret i betragtning 144 lå EU-erhvervsgrenens stigning i de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat under niveauet for den generelle stigning i arbejdskraftomkostninger og inflationsraten i Unionen. EU-erhvervsgrenen var nødt til at skære ned på antallet af ansatte, hvilket medførte en stigning i produktiviteten pr. ansat. Stigningen i investeringer var hovedsageligt forbundet med erhvervelsen af produktionsanlæg fra lukkede virksomheder og konsolidering og ikke med udskiftning af eksisterende aktiver eller erhvervelse af nyt udstyr.
(154)
De fleste skadesindikatorer viste en negativ tendens. EU-erhvervsgrenen oplevede et fald i rentabilitet, likviditet og investeringsafkast. Rentabiliteten og investeringsafkastet, der kun lige lå over »break-even« i 2010 og 2011, viste negative tal i 2012 og faldt yderligere i undersøgelsesperioden. Samtidig blev produktionsmængden og -kapaciteten, beskæftigelsen og markedsandelene reduceret som følge af presset fra den subsidierede import.
(155)
På baggrund af ovenstående konkluderede Kommissionen i denne fase, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 4.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
(156)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 5, undersøgte Kommissionen, om den subsidierede import fra det pågældende land forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 8, stk. 6, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade. Kommissionen sikrede, at en eventuel skade forvoldt af andre faktorer end den subsidierede import fra det pågældende land ikke blev tilskrevet den subsidierede import. Disse faktorer er:
a)
Import fra andre tredjelande
b)
EU-erhvervsgrenens eksportresultater
c)
Udviklingen i forbruget
d)
Konkurrence med andre fiskearter
e)
Administrative og reguleringsmæssige byrder, geografiske begrænsninger
f)
Pristryk fra store detailhandlere
g)
Overinvesteringer, finansielle udgifter, valutakurssvingninger og ekstraordinære tab, der er forbundet med retstvister.
1. Virkningerne af den subsidierede import
(157)
For at fastslå en årsagssammenhæng mellem den subsidierede import af den pågældende vare fra Tyrkiet og den skade, som EU-erhvervsgrenen led, analyserede Kommissionen mængden af og prisen på den subsidierede import og i hvilket omfang, disse faktorer kunne have forårsaget den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen led.
(158)
Undersøgelsen viste, at den subsidierede import fra det pågældende land næsten fordobledes i den betragtede periode. Dette resulterede i en stigning i markedsandele på 8 procentpoint, fra 9 % i 2010 til 17 % i undersøgelsesperioden. Dette skete på trods af et faldende forbrug. Samtidig mistede EU-erhvervsgrenen 8 procentpoint af sine markedsandele.
(159)
Gennemsnitspriserne på den subsidierede import steg med 5 % mellem 2010 og undersøgelsesperioden. Denne stigning skyldtes den samlede stigning i produktionsomkostningerne. Importpriserne forblev på et betydeligt lavere niveau end EU-erhvervsgrenens priser. Den subsidierede import underbød EU-erhvervsgrenens priser med en gennemsnitlig underbudsmargen på 9 % i undersøgelsesperioden. På grund af den øgede subsidierede import af den pågældende vare, som udøvede et betydeligt pristryk på EU-markedet, kunne EU-erhvervsgrenen ikke i tilstrækkeligt omfang hæve sine salgspriser til at kunne dække sine stigende produktionsomkostninger, og den kunne under alle omstændigheder ikke hæve sine priser over niveauet for de tyrkiske subsidierede importpriser.
(160)
Det blev konkluderet, at stigningen i den subsidierede import fra Tyrkiet og deres øgede markedsandel tydeligvis faldt sammen med EU-erhvervsgrenens tab af markedsandele, den faldende produktionsmængde, produktionskapacitet og beskæftigelse og den faldende tendens for så vidt angår rentabilitet, likviditet og investeringsafkast. Det blev således konstateret, at den subsidierede import udøvede et pres på EU-erhvervsgrenen, hvilket efterfølgende bidrog til EU-erhvervsgrenens manglende evne til at øge sine salgspriser i overensstemmelse med omkostningerne, tab af markedsandele og den samlede økonomiske og finansielle forringelse.
(161)
På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen i denne fase, at EU-erhvervsgrenens forringede tilstand måtte tilskrives den øgede import til subsidierede priser fra Tyrkiet, og at denne import var en afgørende årsag til den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen led.
2. Virkningerne af andre faktorer
2.1. Import fra tredjelande
(162)
Importmængden fra andre tredjelande (Chile, Norge, Bosnien og Hercegovina og andre) udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 11
Import fra tredjelande
Land
2010
2011
2012
Undersøgelsesperiode
I alt for alle tredjelande undtagen det pågældende land
Mængde (kg HFÆ)
4 412 967
5 981 471
4 807 938
4 370 106
Indeks
100
136
109
99
Markedsandel
2,4 %
3,3 %
2,8 %
2,7 %
Indeks
100
135
115
112
Gennemsnitspris (EUR/kg HFÆ)
2,63
2,85
2,80
2,94
Indeks
100
108
106
112
Kilde: Eurostat
(163)
Importmængden fra alle andre tredjelande var begrænset og faldt endda svagt i den betragtede periode. Den steg mellem 2010 og 2011, men faldt herefter og var i undersøgelsesperioden en smule mindre end i begyndelsen af den betragtede periode i 2010. Markedsandelen fulgte samme tendens. Den steg mellem 2010 og 2011, men faldt igen i 2012 og i undersøgelsesperioden. Samlet set steg markedsandelen svagt fra 2,4 % til 2,7 % i den betragtede periode. Samtidig var importen fra Tyrkiet langt større for så vidt angår både mængde og markedsandele, og den viste en jævn stigende tendens.
(164)
De gennemsnitlige importpriser steg i den betragtede periode. De gennemsnitlige importpriser steg samlet set med 12 % i den betragtede periode. Importpriserne fra andre tredjelande var lavere end de gennemsnitlige enhedssalgspriser fra de EU-producenter, der indgik i stikprøven, men højere end de tyrkiske importpriser, undtagen i 2012 hvor de var en smule lavere.
(165)
I lyset af at alle andre tredjelandes importmængder var lave og stabile, at deres markedsandele var lave og temmelig stabile, og at deres prisniveauer fulgte Unionens samlede prisniveauer, konkluderede Kommissionen i denne fase, at importen fra de andre tredjelande ikke bidrog til den skade, som EU-erhvervsgrenen led.
2.2. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(166)
EU-erhvervsgrenens eksportmængde udviklede sig i den betragtede periode som følger:
Tabel 12
EU-producenternes eksportresultater
2010
2011
2012
Undersøgelsesperiode
Eksportmængde (kg HFÆ)
4 969 401
5 456 712
5 282 624
6 220 849
Indeks
100
110
106
125
Gennemsnitspris (EUR/kg HFÆ)
4,08
4,60
4,13
4,16
Indeks
100
113
101
102
Kilde: Eurostat
(167)
EU-erhvervsgrenens eksportsalg steg med 25 % i den betragtede periode. Det vigtigste marked for EU-erhvervsgrenen er dog EU-markedet, og eksporten udgjorde kun omkring 3 % af dens produktion i 2010-2011 og omkring 5 % i undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenens eksportpriser var ca. 30 % højere end deres gennemsnitlige salgspriser i Unionen, således at der blev skabt en større fortjeneste i forbindelse med eksporten end ved salget på EU-markedet.
(168)
Derfor konkluderede Kommissionen i denne fase, at EU-erhvervsgrenens eksportresultater ikke brød årsagssammenhængen mellem den subsidierede import og den skade, som EU-erhvervsgrenen led.
2.3. Udviklingen i forbruget
(169)
EU-forbruget forblev stabilt fra 2010 til 2011 og faldt med 12 % mellem 2011 og undersøgelsesperioden, hvorved det samlet set faldt med 12 %. I forbindelse med det faldende forbrug var den subsidierede tyrkiske import dog i stand til at øge sin markedsandel med 8 procentpoint eller 95 %, mens EU-erhvervsgrenen mistede en markedsandel på ligeledes 8 procentpoint. Derfor kunne EU-erhvervsgrenens tab af salgsmængde og markedsandel ikke udelukkende forklares med det samlede fald i forbruget. Den støtte stigning af den subsidierede import på et vigende marked til priser, der underbyder EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet, forvoldte af den grund uafhængigt skade, og som konkluderet i betragtning 160, spillede den en afgørende rolle.
(170)
På denne baggrund konkluderede Kommissionen i denne fase, at det faldende forbrug, selv om det måske bidrog til skaden, ikke alene kunne forklare den skade, som EU-erhvervsgrenen led, og at det derfor ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem den subsidierede import og den skade, som EU-erhvervsgrenen forvoldtes.
2.4. Konkurrence med andre fiskearter
(171)
Aegean Exporters Association påstod, at den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, blev forårsaget af konkurrencen med andre fiskearter, som f.eks. pangasius, store ørreder og laks.
(172)
For så vidt angår pangasius faldt importen med ca. 24 % i den betragtede periode. Dette står i modsætning til den stigende import af den pågældende vare i samme periode.
(173)
For så vidt angår andre fiskearter bemærkes det, at store ørreder og laks i henhold til foreliggende oplysninger, nemlig en offentlig tilgængelig undersøgelse fra Fødevareøkonomisk Institut ved Københavns Universitet (11), kan erstatte hinanden og konkurrerer inden for samme markedssegment. I modsætning hertil sælges den ørred, der er genstand for den nuværende undersøgelse, i forskellige markedssegmenter, og der er ikke nogen direkte sammenhæng mellem prisen på store ørreder eller laks og prisen på den ørred, der genstand for nærværende undersøgelse.
(174)
Disse påstande bør derfor afvises.
(175)
På denne baggrund konkluderede Kommissionen i denne fase, at konkurrencen med andre fiskearter ikke bidrog til den skade, som EU-erhvervsgrenen led.
2.5. Administrative og reguleringsmæssige byrder, geografiske begrænsninger
(176)
Aegean Exporters Association påstod endvidere, at den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen, skyldtes administrative og reguleringsmæssige byrder, samt at kun visse geografiske områder kan anvendes til akvakultur.
(177)
Den påståede årsagssammenhæng mellem de nævnte administrative og reguleringsmæssige krav og skaden var ikke begrundet. Især blev det ikke dokumenteret, at de administrative og reguleringsmæssige rammebestemmelser, herunder de geografiske begrænsninger for så vidt angår disponible områder til akvakultur, havde ændret sig i den betragtede periode på en sådan måde, at de kunne have forvoldt skaden. Disse nævnte elementer karakteriserer blot den generelle økonomiske og lovgivningsmæssige ramme for Unionens akvakultursektor, og de er ikke en forklaring på forringelsen af EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode. Dette krav må derfor afvises.
(178)
Derfor konkluderede Kommissionen i denne fase, at de påståede administrative og reguleringsmæssige byrder samt geografiske begrænsninger ikke brød årsagssammenhængen mellem den subsidierede import og den skade, som EU-erhvervsgrenen led.
2.6. Pristryk fra de store detailhandlere
(179)
Aegean Exporters' Association og én af de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, hævdede, at de store detailhandlere i Unionen har en stor forhandlingsstyrke, og at en eventuel skade for EU-producenterne skyldtes pristrykket fra sådanne detailhandlere, og ikke importen fra Tyrkiet.
(180)
Ingen af de store detailhandlere gav sig til kende eller samarbejdede i forbindelse med den aktuelle undersøgelse. Ikke desto mindre blev tyrkiske importpriser subsidieret, og de var lavere end EU-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode. I undersøgelsesperioden lå underbudsmargenerne på mellem 5 % og 18 %. I en sådan situation kan det påståede pristryk fra store detailhandlere umuligt forklare den samlede økonomiske og finansielle forringelse og særligt tabet af markedsandele, men det kan kun marginalt, hvis overhovedet, have bidraget til den forvoldte skade.
(181)
På denne baggrund konkluderede Kommissionen i denne fase, at et eventuelt pristryk fra store detailhandlere ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem den subsidierede import og den skade, som EU-erhvervsgrenen led.
2.7. Overinvesteringer, finansielle udgifter, valutakurssvingninger og ekstraordinære tab, der er forbundet med retstvister.
(182)
Aegean Exporters' Association påstod, at de dårlige resultater, som i det mindste visse EU-producenter havde vist, snarere skyldtes overinvesteringer end den tyrkiske import. Den samme part påstod, at faldet i EU-erhvervsgrenens rentabilitet til dels skyldtes stigende finansielle udgifter, valutakurssvingninger og omkostninger i forbindelse med retstvister.
(183)
Påstandene vedrørende de angivelige overinvesteringer og omkostninger i forbindelser med retstvister blev ikke begrundet. Heller ikke undersøgelsens resultater underbygger påstanden om, at disse faktorer skulle have haft væsentlig indvirkning på de EU-producenters rentabilitet, der indgik i stikprøven.
(184)
Påstande vedrørende stigende finansielle udgifter og valutakurssvingninger blev ikke forklaret nærmere eller på nogen måde forklaret. Heller ikke undersøgelsens resultater underbygger påstanden om, at disse faktorer skulle have haft indvirkning på rentabiliteten for de EU-producenter, der indgik i stikprøven.
(185)
Der bør derfor ses bort fra disse påstande.
(186)
På denne baggrund konkluderede Kommissionen i denne fase, at de påståede overinvesteringer, finansielle udgifter, valutakurssvingninger og ekstraordinære tab, der er forbundet med retstvister, ikke bidrog til den forvoldte skade, og derfor kunne de ikke bryde årsagssammenhængen mellem den subsidierede import og den skade, som EU-erhvervsgrenen led.
3. Konklusion om årsagssammenhæng
(187)
Ovenstående analyse har vist, at der var en betydelig stigning i mængden og markedsandelen af den subsidierede import fra det pågældende land. Stigningen i denne import til priser, der underbød Unionens salgspriser, førte til forringelsen af EU-erhvervsgrenens situation. På dette grundlag blev det konkluderet, at importen fra Tyrkiet spillede en afgørende rolle i den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
(188)
Andre faktorer, der kan have forvoldt skade for EU-erhvervsgrenen, blev ligeledes analyseret. I denne henseende blev det konstateret, at importen fra andre tredjelande, EU-erhvervsgrenens eksportresultater, konkurrencen med andre fiskearter, administrative og reguleringsmæssige byrder, geografiske begrænsninger, overinvesteringer, finansielle udgifter, valutakurssvingninger og ekstraordinære tab, der var forbundet med retstvister, ikke bidrog til den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen. Andre faktorer som EU-forbrugets udvikling og pristrykket fra store detailhandlere kan have bidraget til den forvoldte skade, men de kunne ikke bryde årsagssammenhængen mellem den subsidierede import og den skade, som EU-erhvervsgrenen led i undersøgelsesperioden.
(189)
På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen i denne fase, at den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen led, skyldtes den subsidierede import fra det pågældende land, og at ingen andre faktorer brød årsagssammenhængen. Skaden består navnlig af faldet i produktion og produktionskapacitet, salgsmængde, markedsandele, beskæftigelse, mens rentabiliteten og investeringsafkastet blev negative i den betragtede periode.
F. UNIONENS INTERESSER
(190)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 31 undersøgte Kommissionen, om den klart kunne konkludere, at det i dette tilfælde ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger til trods for konstateringen af skadevoldende subsidiering. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, herunder EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(191)
Undersøgelsen fastslog, at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade som følge af subsidieret import fra Tyrkiet.
(192)
Hvis der indføres foranstaltninger, genskabes der loyal konkurrence på markedet. Den faldende tendens i EU-erhvervsgrenens finansielle resultatindikatorer skyldes, at den har svært ved at konkurrere med den subsidierede import fra det pågældende land. Indførelsen af en udligningstold ville derfor sætte EU-erhvervsgrenen i stand til at hæve sine priser med henblik på at dække produktionsomkostningerne og dermed øge sin markedsandel, beskæftigelse, produktion og forbedre sine finansielle resultatindikatorer, som f.eks. rentabilitet, likviditet og investeringsafkast.
(193)
Hvis der ikke iværksættes foranstaltninger, vil pristrykket fra den tyrkiske import sandsynlighed fortsætte, hvilket vil have yderligere negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens rentabilitet. Denne yderligere nedgang i resultaterne ville i sidste ende føre til yderligere produktionsnedskæringer og flere lukninger af produktionsanlæg, hvilket således ville true beskæftigelsen og investeringerne i Unionen.
(194)
På denne baggrund konkluderede Kommissionen i denne fase, at udligningsforanstaltninger var i EU-erhvervsgrenens interesse.
2. Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers interesser
(195)
I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen importører og deres repræsentative sammenslutninger til at give sig til kende. Som nævnt i betragtning 12 gav tre virksomheder sig til kende ved at udfylde stikprøveskemaet for ikke-forretningsmæssigt forbundne importører. Derfor blev der sendt spørgeskemaer til de tre virksomheder, der gav sig til kende, men kun én af dem svarede. På baggrund af svaret viste det sig, at selv om denne part havde importeret en meget lille mængde ørreder i undersøgelsesperioden, importerede den normalt ikke ørreder, men derimod andre fiskevarer. Mængden af ørreder, som denne virksomhed havde importeret, var ikke tilstrækkelig til at blive betragtet som repræsentativ.
(196)
Senere gav en anden importør sig til kende, uden dog at besvare spørgeskemaet. Denne importør påstod, at indførelsen af en told på ørreder fra Tyrkiet ville hæmme virksomhedens importaktiviteter, uden dog at forklare denne påstand nærmere eller fremlægge relevante oplysninger til vurderingen af en eventuel indvirkning på denne virksomheds forretningsaktiviteter, som f.eks. rentabilitet, import- og videresalgspriser.
(197)
Mens det ikke kan udelukkes, at indførelsen af en udligningstold kan have indvirkning på ikke forretningsmæssigt forbundne importører, er formålet med tolden at genetablere lige vilkår på EU-markedet. Der findes også andre leverandører, og EU-importørerne burde være i stand til at skifte leverandør som følge af indførelsen af told. Samlet set viste undersøgelsen ingen væsentlige negative virkninger for de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere i Unionen ved indførelsen af told.
(198)
På baggrund af ovenstående og i mangel af andre oplysninger fra ikke forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere konkluderede Kommissionen i denne fase, at indførelsen af foranstaltninger samlet set ikke vil have nogen væsentlige negative virkninger for de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere.
3. Brugernes, forbrugernes og leverandørernes interesser
(199)
I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen brugere og deres repræsentative sammenslutninger og repræsentative forbrugerorganisationer til at give sig til kende. Endvidere kontaktede Kommissionen alle kendte relevante parter. Ingen af disse parter gav sig dog til kende.
(200)
Efter den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen, var udløbet, gav to parter sig til kende, som hævdede, at de leverede maskiner til tyrkiske producenter/forarbejdningsvirksomheder af ørreder.
(201)
Én part hævdede, at indførelsen af told vil medføre højere priser for de endelige forbrugere. Parten begrundede dog ikke denne påstand. Undersøgelsen viste ingen væsentlige negative virkninger for de endelige forbrugere i forbindelse med indførelsen af told. Som nævnt ovenfor samarbejdede forbrugerorganisationerne ikke, og de fremlagde ingen oplysninger, der kunne være blevet lagt til grund for den nærmere vurdering af foranstaltningernes virkning. Selv om en udligningstold kan have en negativ virkning på importpriserne, vil en sådan eventuel prisstigning under alle omstændigheder i det mindste til dels kunne svækkes i distributionskæden, og en eventuel prisstigning for den endelige forbruger vil derfor måske ikke være væsentlig på forbrugerniveau.
(202)
Derudover er formålet med udligningstolden at genetablere lige vilkår på EU-markedet, men ikke at begrænse importen til Unionen til retfærdige markedspriser.
(203)
I lyset af ovenstående samt forbrugernes og forbrugerorganisationers manglende samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen og især foranstaltningernes omfang konkluderede Kommissionen i denne fase, at indførelsen af foranstaltninger samlet set ikke ville have nogen væsentlig negativ virkning for brugere, forbrugere og leverandører.
4. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(204)
På baggrund af ovenstående fastslog Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foranstaltninger over for importen af den pågældende vare fra Tyrkiet i denne fase af undersøgelsen.
G. MIDLERTIDIGE UDLIGNINGSFORANSTALTNINGER
(205)
På baggrund af Kommissionens konklusioner om subsidiering, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at forhindre, at EU-erhvervsgrenen påføres yderligere skade som følge af den subsidierede import.
1. Skadestærskel (skadesmargen)
(206)
For at bestemme foranstaltningernes omfang fastsatte Kommissionen først det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, der er påført EU-erhvervsgrenen.
(207)
Skaden ville være afhjulpet, hvis EU-erhvervsgrenen kunne dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat ved salg af samme vare på EU-markedet, som med rimelighed kunne forventes af en erhvervsgren af denne type i sektoren på normale konkurrencevilkår, dvs. uden subsidieret import.
(208)
Det var primært i 2008, at importmængden fra Tyrkiet begyndte at stige betydeligt, dvs. før den betragtede periode. Derfor blev EU-erhvervsgrenens rentabilitet ikke fundet repræsentativ i starten af den betragtede periode i 2010. Da pristrykket fra den tyrkiske import ikke var væsentlig på EU-markedet før 2008, blev det bestemt, at fortjenstmargenen før denne periode kunne være hensigtsmæssig. I henhold til klagen havde den danske ørredindustri i 2006 og 2007 en fortjenstmargen, der i gennemsnittet lå på eller over 12 %. På denne baggrund blev det derfor i denne fase fastslået, at en fortjenstmargen på 12 % af omstætningen kunne betragtes som et passende niveau, som EU-erhvervsgrenen kunne forvente at opnå uden den skadevoldende subsidiering.
(209)
Aegean Exporters' Association og én eksporterende producent hævdede, at målfortjenesten burde være lavere end 12 %, da i) den anvendte målfortjeneste i forbindelse med tidligere undersøgelser (laks, store regnbueørreder) var lavere, ii) EU-erhvervsgrenens faktiske fortjenstmargen i begyndelsen af den betragtede periode også var lavere, og iii) fortjenstmargenen på 12 % kun vedrører den danske ørredindustri og ikke EU-erhvervsgrenens som helhed, og derfor er den ikke repræsentativ. Endelig hævdede den eksporterende producent, at den anvendte fortjenstmargen burde være 3 %, da dette svarer til den gennemsnitlige fortjenstmargen for hele fødevareindustrien.
(210)
For så vidt angår sammenligningen med undersøgelserne af store ørreder og laks, bør det for det første bemærkes, at der i forbindelse med hver undersøgelse må drages konklusioner ud fra resultaterne i den enkelte undersøgelse. I denne konkrete sag var der i den nuværende undersøgelses dossier oplysninger tilgængelige, der var fundet rimelige, og derfor blev de anvendt.
(211)
For det andet burde målfortjenesten for salg af samme vare på EU-markedet være den, som en erhvervsgren af denne type i sektoren med rimelighed ville kunne opnå under normale konkurrencevilkår, dvs. uden subsidieret import. Da der i den betragtede periode og endda før forekom subsidieret import i betydelige mængder, kunne der ikke være tale om normale konkurrencevilkår. Der blev opnået en fortjenstmargen på 12 % inden importen af betydelige mængder fra Tyrkiet til EU-markedet, og derfor blev fortjenesten i denne fase betragtet som en rimelig målfortjeneste i den nuværende sag.
(212)
For det tredje blev den danske ørredindustri anset for at være tilstrækkelig repræsentativ for EU-markedet, da Danmark er en af de vigtigste ørredproducenter i Unionen. Da der i denne fase ikke forelå andre oplysninger, blev disse anvendt til at fastsætte niveauet for målfortjenesten.
(213)
Endeligt blev påstanden om, at fødevareindustriens fortjenstmargen generelt var betydeligt lavere, ikke begrundet. Ifølge Kommissionen ville den danske ørredindustris fortjenstmargen under alle omstændigheder være mere hensigtsmæssig, da der herved kunne tages bedre højde for de særlige forhold, der kendetegner denne industri. Fødevareindustrien består af diverse undergrupper, der vedrører forskellige markedssegmenter, og som er underlagt forskellige markedsvilkår, der ikke nødvendigvis gælder for ørredindustrien.
(214)
Af ovenstående grunde konkluderede Kommissionen i denne fase, at det var rimeligt at anvende en målfortjeneste på 12 % af omsætningen.
(215)
På dette grundlag beregnede Kommissionen en ikke-skadevoldende pris på samme vare for EU-erhvervsgrenen ved at trække den faktiske fortjenstmargen i den betragtede periode fra Unionens salgspriser og erstatte den med målfortjenesten på 12 %.
(216)
Kommissionen fastsatte derefter skadestærsklen på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris hos de eksporterende producenter i Tyrkiet, der indgik i stikprøven, som fastlagt ved beregningen af prisunderbud og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på samme vare, som de EU-producenter, der indgik i stikprøven, solgte på EU-markedet i undersøgelsesperioden. Forskelle som følge af denne sammenligning blev udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.
(217)
Skadestærsklen for »virksomheder i bilag I« og for »alle andre virksomheder« er defineret på samme måde som subsidiemargenen for disse virksomheder, jf. betragtning 96 og 97.
2. Midlertidige foranstaltninger
(218)
I overensstemmelse med reglen om lavere told i grundforordningens artikel 12, stk. 1, bør der indføres en midlertidig udligningstold for importen af regnbueørreder (Oncorhynchus mykiss) levende, af vægt pr. stk. højst 1,2 kg, eller ferske, kølede, frosne og/eller røgede i form af hele fisk eller uden hoved eller i form af fileter med oprindelse i Tyrkiet. Kommissionen sammenlignede skades- og subsidiemargenerne. Tolden bør fastsættes på niveauet for subsidiemargenen, afhængigt af hvad der er lavest.
(219)
På grundlag af ovenstående bør de midlertidige udligningstoldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, være som følger:
Virksomhed
Subsidiemargen
Skadesmargen
Udligningstold
GMS
7,0 %
27 %
7,0 %
Kilic
9,7 %
41 %
9,7 %
Özpekler
7,1 %
26 %
7,1 %
Ternaeben
9,5 %
20 %
9,5 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
8,2 %
26 %
8,2 %
Alle andre virksomheder
9,7 %
41 %
9,7 %
(220)
Ovennævnte udligningsforanstaltninger er fastlagt i form af en værditold, dvs. i forhold til importens værdi.
(221)
De udligningstoldsatser for de enkelte virksomheder, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra undersøgelsens konklusioner. De afspejlede derfor den situation, der blev konstateret for disse virksomheder i forbindelse med undersøgelsen. Disse toldsatser finder udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i det pågældende land, som er fremstillet af de nævnte retlige enheder.
(222)
Importen af den pågældende vare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de udtrykkeligt nævnte enheder, bør være omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. Den bør ikke være underlagt nogen af de individuelle udligningstoldsatser.
(223)
En virksomhed kan anmode om, at disse individuelle udligningstoldsatser anvendes, hvis den herefter ændrer navnet på sin enhed. Anmodningen skal rettes til Kommissionen (12). Anmodningen skal indeholde alle relevante oplysninger, der gør det muligt at påvise, at ændringen ikke påvirker virksomhedens ret til at drage fordel af den toldsats, der gælder for virksomheden. Hvis virksomhedens navneændring ikke påvirker dens ret til at drage fordel af den toldsats, der gælder for virksomheden, vil der blive offentliggjort en meddelelse om navneændringen i Den Europæiske Unions Tidende.
(224)
For at minimere risikoen for omgåelse som følge af forskellen på toldsatserne er der behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre anvendelsen af den individuelle udligningstold. Virksomhederne med individuel udligningstold skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal opfylde kravene i bilag II. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være underlagt den udligningstold, der finder anvendelse på »alle andre virksomheder«.
(225)
For at sikre korrekt håndhævelse af udligningstolden bør resttolden for alle andre virksomheder finde anvendelse på ikke blot de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter i denne undersøgelse, men også de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.
H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
(226)
I overensstemmelse med god administrativ praksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den fastsatte tidsfrist.
(227)
Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er foreløbige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig udligningstold på importen af regnbueørred (Oncorhynchus mykiss):
-
levende, af vægt pr. stk. højst 1,2 kg, eller
-
ferske, kølede, frosne og/eller røgede:
-
i form af hele fisk (med hoved), med eller uden gæller, rensede eller urensede, af vægt pr. stk. højst 1,2 kg, eller
-
uden hoved, med eller uden gæller, rensede eller urensede, af vægt pr. stk. højst 1 kg, eller
-
i form af fileter, af vægt pr. stk. højst 400 g
med oprindelse i Tyrkiet og i øjeblikket henhørende under KN-kode 0301 91 90, ex 0302 11 80, ex 0303 14 90, ex 0304 42 90, ex 0304 82 90 og ex 0305 43 00 (Taric-kode 0301919011, 0302118011, 0303149011, 0304429010, 0304829010 og 0305430011).
2. Den midlertidige udligningstold fastsættes til følgende af nettoprisen frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:
Virksomhed
Midlertidig udligningstold
Taric-tillægskode
-
Akyol Su Ürn.Ürt.Taş.Kom.İth.İhr.Paz.San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Asya Söğüt Su Ürünleri Üretim Dahili Paz.ve İhr. Ltd.Şti
-
GMS Su Ürünleri Üretim İth. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
-
Gümüşdoga Su Ürünleri Üretim Ihracat Ithalat AŞ
-
Gümüş-Yel Su Ürünleri üretim İhracat ve İthalat Ltd. Şti
-
Hakan Komandit Şirketi
-
İskele Su Ürünleri Hayv.Gida Tur.Inş.Paz.Ihr.Ltd.Şti
-
Karaköy Su Ürünleri Üretim Paz.Tic.İhr. ve İth.Ltd.Şti
-
Özgü Su Ürün. Üret. Taş. Komis. İth. İhr. Paz. San. ve Tic. Ltd. Şti
7,0 %
B964
BAFA Su Ürünleri Yavru Üretim Merkezi Sanayi Ticaret AŞ
9,7 %
B965
Özpekler İnşaat Taahhüd Dayanıklı Tüketim Malları Su Ürünleri Sanayi ve Ticaret Limited Şirketi
7,1 %
B966
Ternaeben Gida ve Su Ürünleri Ithalat ve Ihracat Sanayi Ticaret AŞ
9,5 %
B967
Virksomheder i bilag I
8,2 %
Alle andre virksomheder
9,7 %
B999
3. Anvendelsen af de individuelle toldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for »alle andre virksomheder«.
4. De relevante gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for én måned efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse, jf. dog artikel 30 i forordning (EF) nr. 597/2009.
2. I medfør af artikel 31, stk. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 597/2009 kan de interesserede parter inden for en frist på én måned efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse fremsætte bemærkninger til dens anvendelse.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på fire måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 29. oktober 2014.