РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 1358/2014 НА КОМИСИЯТА
от 18 декември 2014 година
за изменение на Регламент (ЕО) № 889/2008 за определяне на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета по отношение на произхода на отглежданите по биологичен начин аквакултури, животновъдните практики за аквакултури, фуража за отглежданите по биологичен начин аквакултури, както и продуктите и веществата, които могат да бъдат използвани в биологичното производство на аквакултури
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 834/2007 на Съвета от 28 юни 2007 г. относно биологичното производство и етикетирането на биологични продукти и за отмяна на Регламент (ЕИО) № 2092/91 (1), и по-специално член 13, параграф 3, член 15, параграф 2 и член 16, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
(1)
В Регламент (ЕО) № 834/2007 се определят основните изисквания по отношение на биологичното производство на морски водорасли и аквакултури. Подробните правила за прилагането на тези изисквания са определени в Регламент (ЕО) № 889/2008 на Комисията (2).
(2)
В периода от ноември 2012 г. до април 2013 г. някои държави членки поискаха преразглеждане на правилата относно продуктите, веществата, източниците на фураж и технологиите, разрешени за използване в биологичното производство на аквакултури. Тези искания бяха оценени от експертната група за технически консултации в областта на биологичното производство, създадена с Решение 2009/427/ЕО на Комисията (3). Като взе предвид становището на експертната група, Комисията установи, че е необходимо съществуващите правила за прилагане на изискванията за биологично производство на морски водорасли и аквакултури да бъдат актуализирани и обобщени.
(3)
Съгласно член 15, параграф 1, буква а), подточка ii) от Регламент (ЕО) № 834/2007 при липса на зарибителен материал от разплодници, отгледани по биологичен начин, или от стопанства с биологично производство, при определени условия в дадено стопанство могат да бъдат внесени животни, отгледани по небиологичен начин. В Регламент (ЕО) № 889/2008 се определят специфични ограничения по отношение на уловени диви аквакултури, включително събирането на ювенилни екземпляри диви аквакултури. Някои традиционни практики на екстензивното рибовъдство във влажните зони, като например басейни с бракична вода, приливно-отливни зони и крайбрежни лагуни, заградени от диги и наклонени брегове, съществуват от векове и са особено ценни за местните общности от гледна точка на културното наследство, опазването на биологичното разнообразие и икономическите перспективи. При определени условия тези практики не оказват влияние върху състоянието на запасите от съответните видове.
(4)
Поради това се счита, че в рамките на тези традиционни практики, свързани с аквакултурите, събирането на диви ювенилни екземпляри за угояване е в съответствие с целите, критериите и принципите на биологичното производство на аквакултури, при условие че са въведени мерки за управление, одобрени от съответния орган, който отговаря за управлението на въпросните рибни запаси, за да се гарантира устойчивата експлоатация на съответните видове, и при условие че зарибяването се извършва в съответствие с тези мерки, а рибата се храни само с естествена храна, намираща се в околната среда.
(5)
Експертната група за технически консултации в областта на биологичното производство изрази загрижеността си, че източниците на фураж и добавките, които са разрешени в биологичното производство на аквакултури, не удовлетворяват в достатъчна степен хранителните потребности на хищните видове риба. Съгласно член 15, параграф 1, буква г), подточка i) от Регламент (ЕО) № 834/2007 животните се хранят с фуражи, които удовлетворяват хранителните им потребности по време на различните етапи от тяхното развитие. Поради това следва да бъде разрешено в биологичното производство на аквакултури като източник на храна за хищни животни да се използват цели риби. Това обаче не бива допълнително да натоварва застрашени или подложени на прекомерен улов запаси. По тази причина за производство на фураж за хищни животни в биологичното производство на аквакултури следва да се използват единствено рибни продукти, сертифицирани от трета страна като устойчиви. Във връзка с това достоверността на използваната схема за устойчивост е важен фактор, за да се убедят потребителите в цялостната устойчивост на продукта от биологични аквакултури. Поради това компетентните органи следва да определят схеми за сертифициране, които според тях - с оглед на принципите на устойчивото рибарство, определени в Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета (4), са подходящи, за да се докаже устойчивостта на рибните продукти, предназначени за фураж в биологичното производство на аквакултури. За оценка дали дадена схема за сертифициране е подходяща, може да се направи справка с Насоките на ФАО от 2009 г. за екомаркировката на рибата и рибните продукти от морския риболов (5).
(6)
Освен това eкспертната група за технически консултации в областта на биологичното производство подчерта необходимостта да се осигури достатъчно съдържание на хистидин в храната за пъстървовите риби, за да се гарантират доброто здраве на животните от този вид и хуманното отношение към тях. Като се имат предвид значителните разлики в съдържанието на хистидин в морските суровини в зависимост от видовете и сезона, както и от условията на производство, преработка и съхранение, следва да бъде разрешено използването на хистидин, получен от ферментация, за да се гарантира, че хранителните потребности на пъстървовите риби са удовлетворени.
(7)
Разрешеното понастоящем максимално количество рибно брашно във фуражите за скариди не е достатъчно, за да се задоволят хранителните им нужди, и поради това следва да бъде увеличено. Когато е необходимо за удовлетворяване на количествените изисквания по отношение на храната, в съответствие с препоръките от доклада на експертната група следва да се разреши и добавянето на холестерол във фуражите. За тази цел следва да се използва биологичен холестерол, ако е на разположение. При липса на биологичен холестерол може да се използва и холестерол, получен от вълна, черупчести мекотели или други източници.
(8)
Изключението, предвидено в член 25к, параграф 2, изтича на 31 декември 2014 г.; следователно този параграф следва да се заличи.
(9)
С цел осигуряване на съответствие с член 15, параграф 1, буква а) от Регламент (ЕО) № 834/2007 по отношение на отглеждането на зарибителен материал с произход от разплодници, отгледани по биологичен начин, и от стопанства с биологично производство, се счита за необходимо и е в съответствие с доклада на експертната група да се въведат специфични правила за използването на планктон при храненето на отглеждани по биологичен начин ювенилни екземпляри. Планктонът е необходим за отглеждането на ювенилни екземпляри и не се произвежда съгласно правила за биологично производство.
(10)
Експертната група препоръчва също така да се актуализира списъкът на веществата, които са разрешени за почистване и дезинфекциране в биологичното производство на аквакултури, по-специално по отношение на възможността някои от веществата, които вече са включени в списъка, да се използват и в присъствието на животни. Приложение VII към Регламент (ЕО) № 889/2008 следва да бъде съответно изменено.
(11)
Обхватът на приложение XIIIa към Регламент (ЕО) № 889/2008, определен в член 25е, параграф 2, следва да бъде по-ясно дефиниран, по-специално във връзка с животновъдните практики.
(12)
Разрешената максимална посадка на арктически сивен следва да бъде увеличена, за да отговаря по-добре на нуждите на този вид. Следва да се определят и максимални посадки за раците. Приложение ХIIIа към Регламент (ЕО) № 889/2008 следва да бъде съответно изменено.
(13)
Поради това Регламент (ЕО) № 889/2008 следва да бъде съответно изменен.
(14)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на регулаторния Комитет по биологично производство,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Регламент (ЕО) № 889/2008 се изменя, както следва:
1)
В член 25д параграф 4 се заменя със следното:
„4. Събирането на ювенилни екземпляри диви аквакултурни животни с цел угояване се ограничава до следните специални случаи:
а)
естествено навлизане на личинки и ювенилни екземпляри от риба или ракообразни при пълненето на басейни, садкови системи и заграждения;
б)
млади екземпляри от европейска змиорка, при условие че в стопанството е въведен одобрен план за управление на змиорката и че изкуственото възпроизводство на змиорката продължава да бъде невъзможно;
в)
събиране на диви ювенилни екземпляри от видове, различни от европейска змиорка, за угояване при традиционно екстензивно отглеждане на аквакултури във влажните зони, като например басейни с бракична вода, приливно-отливни зони и крайбрежни лагуни, заградени от диги и наклонени брегове, при условие че:
i)
зарибяването е в съответствие с мерките за управление, одобрени от съответните органи, които отговарят за управлението на въпросните рибни запаси, за да се гарантира устойчивата експлоатация на съответните видове, и
ii)
рибата се храни само с естествена храна, намираща се в околната среда.“
2)
В член 25е параграф 2 се заменя със следното:
„2. Посадката и животновъдните практики са определени в приложение XIIIa по вид или група видове. При отчитане на влиянието на посадката и животновъдните практики върху доброто състояние на отглежданата риба се наблюдават състоянието на рибата (като повреди по перките, други наранявания, темп на растеж, изразено поведение и общо здравно състояние) и качеството на водата.“
3)
В член 25к, параграф 1 се добавя следната буква д):
„д)
фуражни продукти, получени от цели риби, уловени при видове риболов, сертифицирани като устойчиви по схема, призната от компетентния орган в съответствие с принципите, определени в Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета (6).
(6) Регламент (ЕС) № 1380/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 11 декември 2013 година относно общата политика в областта на рибарството, за изменение на регламенти (ЕО) № 1954/2003 и (ЕО) № 1224/2009 на Съвета и за отмяна на регламенти (ЕО) № 2371/2002 и (ЕО) № 639/2004 на Съвета и Решение 2004/585/ЕО на Съвета (ОВ L 354, 28.12.2013 г.,стр. 22.)“" 						
4)
В член 25к параграф 2 се заличава.
5)
В член 25к се добавя следният параграф:
„5. Получен от ферментация хистидин може да се използва във фуражната дажба на пъстървовите риби, когато източниците на фураж, изброени в параграф 1, не осигуряват достатъчно количество хистидин, за да се удовлетворят хранителните нужди на рибите и да се предотврати образуването на катаракти.“
6)
В член 25л параграф 3 се заменя със следното:
„3. Когато естественият фураж се допълва с допълнителен фураж съгласно параграф 2:
а)
фуражната дажба на посочения в раздел 9 от приложение ХIIIа сиамски пангасий (Pangasius spp.) може да включва най-много 10 % рибно брашно или рибено масло, получени от устойчиво експлоатирани рибни ресурси;
б)
фуражната дажба на посочените в раздел 7 от приложение ХIIIа видове скариди може да включва най-много 25 % рибно брашно и 10 % рибено масло, получено от устойчиво експлоатирани рибни ресурси. С цел да се обезпечат необходимите количества фураж на скаридите, към фуража им може да се добавя биологичен холестерол; при липса на биологичен холестерол може да се използва и небиологичен холестерол, получен от вълна, черупчести мекотели или други източници.“
7)
Вмъква се следният член:
„Член 25ла
Специфични правила относно фуражите за отглеждани по биологичен начин ювенилни екземпляри
За отглеждане на ларви от биологични ювенилни екземпляри за фураж може да се използват конвенционален фитопланктон и зоопланктон.“
8)
В член 25т параграф 6 се заменя със следното:
„6. За биологична борба с ектопаразитите се предпочита използването на риби чистачи и на прясна вода, морска вода и разтвори на натриев хлорид.“
9)
Приложения VII и ХIIIа се изменят съгласно приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2015 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 18 декември 2014 година.
KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1358/2014
af 18. december 2014
om ændring af forordning (EF) nr. 889/2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007, for så vidt angår økologiske akvakulturdyrs oprindelse, opdrætspraksis for akvakulturdyr, foder til økologiske akvakulturdyr og produkter og stoffer, der er tilladt i produktionen af økologisk akvakultur
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 834/2007 af 28. juni 2007 om økologisk produktion og mærkning af økologiske produkter og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2092/91 (1), særlig artikel 13, stk. 3, artikel 15, stk. 2, og artikel 16, stk. 1, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved forordning (EF) nr. 834/2007 fastsættes grundlæggende krav til økologisk produktion af tang og akvakulturdyr. Der er fastsat gennemførelsesbestemmelser til disse krav i Kommissionens forordning (EF) nr. 889/2008 (2).
(2)
I perioden mellem november 2012 og april 2013 anmodede visse medlemsstater om en revision af reglerne om produkter, stoffer, foderkilder og teknikker, der er godkendt til anvendelse i produktionen af økologisk akvakultur. Disse anmodninger er blevet evalueret af ekspertgruppen med henblik på teknisk rådgivning om økologisk produktion (EGTOP), der er nedsat ved Kommissionens afgørelse 2009/427/EF (3). Idet der tages højde for EGTOP's udtalelse, finder Kommissionen, at der er behov for at ajourføre og integrere de nuværende gennemførelsesbestemmelser om kravene til økologisk produktion af tang og akvakulturdyr.
(3)
I henhold til artikel 15, stk. 1, litra a), nr. ii), i forordning (EF) nr. 834/2007 kan der indsættes ikke-økologisk producerede dyr i et brug på særlige betingelser, når der ikke er yngel fra økologiske gydebestande eller brug til rådighed. Forordning (EF) nr. 889/2008 fastsætter specifikke begrænsninger for så vidt angår indfangede vilde akvakulturdyr, herunder indsamling af vildtlevende yngel. Visse traditionelle praksisser vedrørende ekstensivt fiskebrug i vådområder, såsom brakvandsbassiner, tidevandsområder og kystlaguner, der er lukket af diger og skråninger, har eksisteret i århundreder og har en vis værdi i forhold til kulturarv og bevarelse af biodiversiteten samt ud fra et økonomisk perspektiv i forhold til lokalsamfundet. Under visse betingelser har disse praksisser ingen indvirkning på størrelsen af bestanden af de berørte arter.
(4)
Indsamling af vildtlevende yngel med henblik på videreopdræt i forbindelse med disse traditionelle akvakulturpraksisser betragtes derfor som værende i overensstemmelse med målene, kriterierne og principperne for økologisk akvakultur, forudsat at der er iværksat forvaltningsforanstaltninger, som er godkendt af de relevante myndigheder, der har ansvaret for forvaltningen af de pågældende fiskebestande, således at der sikres en bæredygtig udnyttelse af de berørte arter, at udsætningen er i overensstemmelse med de nævnte foranstaltninger, og at fiskene udelukkende fodres med foder, der forekommer naturligt i det omgivende miljø.
(5)
EGTOP har udtrykt bekymring for, at de foderkilder og tilsætningsstoffer, der er tilladt i økologisk akvakultur ikke på tilstrækkelig vis opfylder kødædende fiskearters ernæringsmæssige behov. I henhold til artikel 15, stk. 1, litra d), nr. i), i forordning (EF) nr. 834/2007 skal dyrene fodres med foder, der opfylder deres ernæringsmæssige behov i de forskellige faser af deres udvikling. Anvendelsen af hele fisk som foder til kødædende arter i økologisk akvakultur bør derfor tillades. Dette må imidlertid ikke føre til, at der lægges yderligere pres på truede eller overfiskede bestande. Derfor bør der kun anvendes fiskeriprodukter, der af en tredjepart er certificeret som bæredygtige, til fremstillingen af foder til kødædende arter i økologisk akvakultur. I denne forbindelse er bæredygtighedsordningens troværdighed vigtig for at kunne forsikre forbrugeren om det økologiske akvakulturprodukts overordnede bæredygtighed. De kompetente myndigheder bør derfor udvælge, hvilke certificeringsordninger de betragter som passende til at påvise bæredygtigheden af de fiskeriprodukter, der anvendes som foder i økologisk akvakultur, jf. principperne om bæredygtigt fiskeri i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (4). FAO's »Guidelines for the ecolabelling of fish and fisheries products from marine capture fisheries« fra 2009 (5) kan anvendes som reference ved vurderingen af certificeringsordningernes egnethed.
(6)
EGTOP fremhævede også behovet for at tilføre tilstrækkelige mængder histidin i foderet til laksefisk for at sikre et højt sundheds- og velfærdsniveau for disse arter. Under hensyntagen til de store variationer i indholdet af histidin i havets råmaterialer afhængig af art og sæson samt produktions-, forarbejdnings- og opbevaringsforhold bør det tillades at bruge histidin, der fremkommer ved gæring, for at sikre, at laksefiskenes ernæringsmæssige behov opfyldes.
(7)
Den maksimale mængde fiskemel, der p.t. er tilladt i foder til rejer, er ikke tilstrækkelig til at opfylde deres ernæringsmæssige behov og bør derfor forhøjes. Når det er nødvendigt for at sikre rejernes kvantitative ernæringsmæssige behov, bør det desuden være tilladt at supplere deres foder med økologisk kolesterol i overensstemmelse med anbefalingerne i EGTOP's rapport. Til dette formål bør der anvendes økologisk kolesterol, hvis det er tilgængeligt. Ikke-økologisk kolesterol fra uld, bløddyr eller andre kilder kan også anvendes, hvis økologisk kolesterol ikke er tilgængeligt.
(8)
Undtagelsen i artikel 25k, stk. 2, udløber den 31. december 2014, og dette stykke bør derfor udgå.
(9)
For at sikre overholdelse af artikel 15, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 834/2007 i forbindelse med opdræt af yngel fra økologiske gydebestande og økologiske brug, anses det for nødvendigt, og i overensstemmelse med EGTOP's rapport, at indføre særlige regler for anvendelsen af plankton til fodring af økologisk yngel. Plankton er nødvendigt for opdræt af yngel og produceres ikke i henhold til regler om økologi.
(10)
EGTOP har desuden anbefalet at ajourføre listen over stoffer, som det er tilladt at anvende til rengøring og desinficering i økologisk akvakultur, navnlig hvad angår muligheden for også at anvende visse af de allerede tilladte stoffer i nærheden af dyr. Bilag VII til forordning (EF) nr. 889/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(11)
Anvendelsesområdet for bilag XIIIa til forordning (EF) nr. 889/2008 som defineret i artikel 25f, stk. 2, bør defineres mere klart, navnlig hvad angår opdrætspraksis.
(12)
Den maksimale opdrætstæthed for fjeldørred bør øges for bedre at tilgodese denne arts behov. Der bør desuden fastsættes en maksimal opdrætstæthed for krebs. Bilag XIIIa til forordning (EF) nr. 889/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(13)
Forordning (EF) nr. 889/2008 bør ændres i overensstemmelse hermed.
(14)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Forskriftsudvalget for Økologisk Produktion -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
I forordning (EF) nr. 889/2008 foretages følgende ændringer:
1)
Artikel 25e, stk. 4, affattes således:
»4. Indsamling af vildtlevende yngel med henblik på videreopdræt er specifikt begrænset til følgende tilfælde:
a)
naturlig tilstrømning af fisk eller larver og ungdyr af krebs i forbindelse med påfyldning af damme, indeslutningssystemer og indhegninger
b)
europæisk glasål, forudsat at der er indført en godkendt forvaltningsplan for ål for det pågældende område, og så længe spørgsmålet om kunstig reproduktion af ål endnu ikke er løst
c)
indsamling af vild fiskeyngel af arter andre end europæisk glasål med henblik på videreopdræt i traditionelt ekstensivt akvakulturbrug i vådområder, såsom brakvandsbassiner, tidevandsområder og kystlaguner, der er lukket af diger og skråninger, hvis:
i)
udsætningen er i overensstemmelse med de forvaltningsforanstaltninger, som er godkendt af de relevante myndigheder, der har ansvaret for forvaltningen af de pågældende fiskebestande, for at sikre bæredygtig udnyttelse af de berørte arter, og
ii)
fiskene udelukkende fodres med foder, der forekommer naturligt i det omgivende miljø.«
2)
Artikel 25f, stk. 2, affattes således:
»2. Opdrætstætheden og opdrætspraksis er fastsat i bilag XIIIa pr. art eller gruppe af arter. Ved overvågning af opdrætstæthedens og opdrætspraksissens indvirkning på dyrenes velfærd skal der holdes øje med fiskenes tilstand (f.eks. finneskader og andre skader, vækstrate, adfærd og deres generelle sundhedstilstand), og vandkvaliteten skal overvåges.«
3)
I artikel 25k, stk. 1, tilføjes som litra e):
»e)
foderprodukter, som stammer fra hele fisk fra bæredygtigt fiskeri, der er certificeret i henhold til ordninger, der anerkendes af den kompetente myndighed i overensstemmelse med principperne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (6).
(6) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22).«" 						
(4)
Artikel 25k, stk. 2, udgår.
(5)
I artikel 25k tilføjes følgende stykke:
»5. Histidin, der fremkommer ved gæring, kan anvendes i foderrationen til laksefisk, når de i stk. 1 opførte foderkilder ikke indeholder tilstrækkelige mængder histidin til at opfylde fiskens ernæringsmæssige behov og forebygge stær.«
(6)
Artikel 25l, stk. 3, affattes således:
»3. Hvis det naturligt forekommende foder suppleres i henhold til stk. 2:
a)
må foderrationen til gulhalet hajmalle (Pangasius sp.), som er omhandlet i del 9 i bilag XIIIa, højst indeholde 10 % fiskemel eller fiskeolie fra bæredygtigt fiskeri
b)
må foderrationen til rejer, som er omhandlet i del 7 i bilag XIIIa, højst indeholde 25 % fiskemel og 10 % fiskeolie fra bæredygtigt fiskeri. For at sikre rejernes kvantitative ernæringsmæssige behov kan deres foder suppleres med økologisk kolesterol; hvis økologisk kolesterol ikke er tilgængeligt, kan der anvendes ikke-økologisk kolesterol fra uld, bløddyr eller andre kilder.«
(7)
Følgende artikel indsættes:
»Artikel 25la
Særlige regler for foder til økologisk yngel
Ved larveopdræt af økologisk yngel kan konventionel fytoplankton og dyreplankton anvendes som foder.«
(8)
Artikel 25s, stk. 6, affattes således:
»6. Hvad angår biologisk bekæmpelse af ektoparasitter, skal det først og fremmest tilstræbes at anvende pudsefisk samt ferskvand, saltvand og natriumchloridløsninger.«
(9)
Bilag VII og XIIIa ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2015.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 18. december 2014.