РЕШЕНИЕ № 1093/2012/ЕС НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА
от 21 ноември 2012 година
относно Европейската година на гражданите (2013 г.)
ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взеха предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 21, параграф 2 от него,
като взеха предвид предложението на Европейската комисия,
след предаване на проекта на законодателен акт на националните парламенти,
като взеха предвид становището на Европейския икономически и социален комитет (1),
в съответствие с обикновената законодателна процедура (2),
като имат предвид, че:
(1)
Съюзът се основава на неделимите и универсални ценности на човешко достойнство, свобода, равенство и солидарност и на принципите на демокрацията и правовата държава. Тези принципи са основополагащи за държавите членки в общества, чиито основни характеристики са плурализмът, недискриминацията, толерантността, справедливостта, солидарността и равенството между жените и мъжете. Всеки гражданин на Съюза притежава правата, предвидени в Договора за Европейския съюз (ДЕС), Договора за функционирането на Европейския съюз (ДФЕС) и Хартата на основните права на Европейския съюз, и следва да се ползва от тях.
(2)
Договорът от Маастрихт въведе през 1993 г. концепцията за „гражданство на Съюза“. Договорът от Амстердам от 1999 г. и Договорът от Лисабон от 2009 г. допълнително укрепиха правата, свързани с гражданството на Съюза. 2013 г. ще отбележи 20-ата годишнина от учредяването на европейското гражданство. Член 1, точка 12 и член 2, точка 34 от Договора от Лисабон (настоящи член 9 от ДЕС и член 20 от ДФЕС) предвиждат, че всяко лице, което притежава гражданство на държава членка, е гражданин на Съюза и че гражданството на Съюза се добавя към, а не замества националното гражданство, както и че гражданите на Съюза се ползват с правата и имат задълженията, предвидени от Договорите. В член 2, точка 35 от Договора от Лисабон (настоящ член 21 от ДФЕС) е залегнало правото на гражданите на Съюза на свободно движение и пребиваване.
(3)
Стокхолмската програма - Отворена и сигурна Европа в услуга и за защита на гражданите (3) - поставя гражданина в центъра на европейските политики в областта на свободата, сигурността и правосъдието. Тя насочва действията си към „изграждане на Европа на гражданите“, включително чрез насърчаване на правата на гражданите, по-специално правото на свободно движение и правата, които позволяват на гражданите на Съюза да участват активно в демократичния живот на Съюза.
(4)
В своята Резолюция от 15 декември 2010 г. относно състоянието на основните права в Европейския съюз (2009 г.) - действително прилагане след влизането в сила на Договора от Лисабон (4) Европейският парламент призова Комисията да обяви 2013 г. за Европейска година на гражданите с цел да се активизира дебатът по европейското гражданство, включително неговата терминология, съдържание и обхват, и да бъдат информирани гражданите на ЕС за техните права, и по-специално за новите права в резултат на влизането в сила на Договора от Лисабон, както и за съществуващите средства за упражняване на тези права.
(5)
2013 г. следва да бъде определена за Европейска година на гражданите. Европейската година на гражданите ще предостави своевременна възможност за повишаване на осведомеността на широката общественост относно правата и отговорностите, свързани с гражданството на Съюза. Европейската година на гражданите следва също така да има за цел повишаване на осведомеността на гражданите относно техните права, произтичащи от гражданството на Съюза, когато упражняват правото си на свободно движение и установяване в друга държава членка, например като студенти, работници, лица, търсещи работа, доброволци, потребители, предприемачи, млади хора или пенсионери. В този контекст географският, демографският и социалният аспект следва да бъдат интегрирани в повишаването на осведомеността, която следва също така да се фокусира върху отстраняването на все още съществуващите пречки пред упражняването на правата, произтичащи от гражданството на Съюза. Следва да се отправи посланието, че самите граждани на Съюза също трябва да играят ключова роля в засилването на тези права чрез своето участие в гражданското общество и демократичния живот.
(6)
За да могат гражданите на Съюза да вземат информирани решения за това, дали да упражнят правото си на свободно движение, не е достатъчно да се повиши осведомеността им относно самото право на свободно движение. От съществено значение е гражданите на Съюза да са подходящо информирани и за другите права, които те притежават в трансгранична ситуация съгласно правото на Съюза. Тази информация също така ще им даде възможност да се ползват изцяло от тези права, ако решат да упражнят правото си на свободно движение.
(7)
След като беше въведено в Римския договор от 1958 г. като една от четирите основни свободи, правото на свободно движение и пребиваване доказа своята ценност като един от стълбовете за създаването на вътрешния пазар за благото на икономиките на държавите членки и на отделните граждани на Съюза.
(8)
Правото на свободно движение и пребиваване на територията на се цени високо от гражданите на Съюза като ключово индивидуално право, свързано с гражданството на Съюза. В това си качество то показва и утвърждава по-добро разбиране за стойността на европейската интеграция, както и за участието на гражданите в оформянето на Съюза.
(9)
Въпреки факта, че правото на свободно движение и пребиваване е твърдо укрепено в първичното право на Съюза и значително развито във вторичното право, между приложимите правни норми и реалността, с която се сблъскват гражданите, когато искат да упражнят тези права на практика, все още съществува разминаване. Освен че се чувстват несигурни относно предимствата на мобилността, гражданите на Съюза остават и с впечатлението, че има твърде много практически пречки пред живота и работата в друга държава членка.
(10)
В доклада си от 27 октомври 2010 г. за гражданството на ЕС за 2010 г. „Премахване на пречките за упражняване на правата на гражданите на ЕС“ Комисията се спря на основните пречки, които гражданите все още срещат в своето всекидневие, когато се стремят да упражняват правата си като граждани на Съюза, по-специално при трансгранични ситуации, и очерта 25 конкретни действия за премахване на тези пречки. Една от пречките, установени в този контекст, беше недостатъчната информация. В доклада си Комисията заключи, че гражданите са възпрепятствани да упражняват правата си, защото не ги познават добре, и обяви намерението си да увеличи разпространението на информация до гражданите на Съюза за техните права, и по-специално относно правото им на свободно движение.
(11)
ДЕС и ДФЕС предоставят на всеки гражданин на Съюза правото да се движи и пребивава свободно на територията на държавите членки, правото да избира и да бъде избиран в изборите за Европейския парламент и в общинските избори в държавата членка, в която пребивава, при същите условия, както и гражданите на тази държава; правото да се ползва на територията на трети държави, в които държавата членка, на която е гражданин, няма представителство, от закрилата на дипломатическите и консулските органи на всяка държава членка при същите условия, както и гражданите на тази държава членка; правото да отправя петиции до Европейския парламент; правото да сезира Европейския омбудсман; правото да се обръща към институциите на Съюза, както и други права в различни области, като свободното движение на стоки и услуги, защитата на потребителите и общественото здравеопазване, равните възможности и равното третиране, достъпа до заетост и до социална закрила.
(12)
Договорът от Лисабон въведе нови права, по-специално гражданската инициатива, предвидена в член 1, точка 12 и член 2, точка 37 (член 11 от ДЕС и член 24 от ДФЕС), която дава възможност най-малко един милион граждани от значителен брой държави членки да поискат от Комисията да представи предложение във всяка от областите на компетентност на Съюза, като по този начин позволява на гражданите да бъдат активно ангажирани в политическия живот на Съюза и да участват пряко във формирането на развитието на законодателството на Съюза (5).
(13)
След 1979 г., когато се проведоха първите преки избори, Европейският парламент играе ролята на непосредствена допирна точка между гражданите и Съюза. Европейският парламент и неговите членове играят решаваща роля за представянето на правата и ползите от гражданството на Съюза, като при формулирането на политики извеждат на първостепенно място въпросите, вълнуващи гражданите, и като насърчават активното участие на гражданите на Съюза. Повишаването на осведомеността относно правата на гражданите на Съюза, равенството между половете, участието на жените и мъжете в демократичния живот на Съюза, включително избирателните им права като гласоподаватели и кандидати в изборите, в държавата членка на местопребиваването им, както и относно обхвата на правомощията на Европейския парламент в законодателния процес е също така важно с оглед на изборите за Европейски парламент през 2014 г. Въздействието на подобни действия за повишаване на осведомеността следва да бъде мултиплицирано чрез тясно сътрудничество и използване на полезното взаимодействие със съответните действия, предприети от други институции на Съюза при подготовката на тези избори, по-специално от Европейския парламент, европейските политически партии и фондации и от държавите членки.
(14)
Гражданите на Съюза, които обмислят дали да се възползват от правото си на свободно движение и пребиваване, следва освен това да бъдат информирани относно правата си да придобият или да запазят социалноосигурителни права, включително по отношение на трансграничното здравеопазване, по силата на правилата на Съюза относно координацията на системите за социална сигурност. Тези правила гарантират, че те няма да загубят от социалноосигурителните си права, когато решат да се придвижват в рамките на Съюза. Освен това те трябва да бъдат информирани относно признаването на техните образователни, академични и професионални квалификации и относно социалните и гражданските умения, които са част от европейската рамка „Ключови умения за обучение през целия живот“ (6) и които могат да им позволят да участват пълноценно в гражданския живот и да упражняват правата си съгласно правото на Съюза.
(15)
Гражданите на Съюза следва да бъдат по-добре информирани и за правата си като пътници, използващи какъвто и да е вид транспорт на територията на Съюза, както и за трансграничните си потребителски права. Ако гражданите на Съюза имат увереността, че правата им като потребители са добре защитени, те ще имат възможността да дадат своя принос за развитието на пазара на стоки и услуги на Съюза, който по този начин ще достигне по-ефективно своя пълен потенциал в полза на гражданите. Също така гражданите трябва да бъдат по-добре информирани за правилата за общата безопасност на продуктите и надзора на пазара, за да са наясно как здравето и правата им са защитени в целия Съюз, по-специално в случай на заплахи или рискове, с които те не могат да се справят самостоятелно. Освен това е важно да се повиши осведомеността на гражданите на Съюза относно правата им на трансгранични здравни грижи и съпътстващите ги мерки, като електронното здравеопазване и телемедицината, за да могат те да се ползват пълноценно от сигурни и с добро качество здравни грижи през границите на държавите членки.
(16)
Настоящото решение има за цел да допринесе за осъществяването на целите на стратегията „Европа 2020“, доколкото улесняването на свободното движение на хората и нарастването на мобилността на работниците са важни средства за справяне с последиците от демографските промени за пазара на труда и за увеличаване на пригодността за заетост на хората и конкурентоспособността на европейската промишленост. Настоящото решение има също така дългосрочна цел за подкрепа на научните изследвания и иновациите в Съюза на фона на настоящите застрашително високи нива на безработица в определени държави членки.
(17)
Кампаниите за информиране, образование и повишаване на осведомеността, организирани в рамките на Европейската година на гражданите, следва също така да вземат предвид потребностите на по-специфични групи и уязвими лица. Информацията следва да бъде безплатна и достъпна и да се предоставя на всички официални езици на Съюза. Тя следва да бъде предоставяна на разбираем език, в сътрудничество с местните, регионалните и националните органи, медиите, гражданското общество и неправителствените организации. Всички тези различни заинтересовани лица биха могли да разгледат други инициативи, като конкурси за есе, разработване на планове за действие и насоки, онлайн форуми или кампании в училищата и университетите.
(18)
Активната роля на гражданите на Съюза и сдруженията, които ги представляват, е от ключово значение за функционирането на Съюза. Членове 10 и 11 от ДЕС подчертават важността на демокрацията на участието във всичките ѝ аспекти и ролята на гражданите и организациите, които ги представляват, за публично изразяване и обмен на техните мнения във всички области на дейност на Съюза. Институциите на Съюза следва да насърчават активното демократично участие в процеса на вземане на решения посредством открит, прозрачен и редовен диалог с гражданското общество с цел да се гарантират последователността и прозрачността на действията на Съюза. Активното участие на гражданите на Съюза следва също така да бъде улеснявано чрез достъп до документи и информация, добро управление и администрация.
(19)
Политиката в областта на образованието играе важна роля за информирането на гражданите, по-специално на младите хора, относно концепцията на гражданството на Съюза и правата, свързани с него. Тя също така спомага за насърчаването на многоезичието, мобилността на студентите, учителите, лицата, преминаващи професионално обучение, и техните преподаватели и за подобряването на социалните и гражданските умения в съответствие с рамката на Европейския парламент и Съвета „Ключови умения за учене през целия живот“, които могат да ги подготвят за пълноценно участие в гражданския живот и да им дадат възможността да упражняват цялостно своите права съгласно правото на Съюза. Следва да е възможно изпълнението на конкретни действия, повишаване на осведомеността за възможностите за доброволческа дейност, за обучение в чужбина, за стажове в друга държава членка или за участие в образователни обменни програми на Съюза.
(20)
Европейската година на гражданите ще бъде отбелязана с доклада на Комисията за гражданството на ЕС за 2013 г., който ще информира относно напредъка, постигнат след нейния доклад за гражданството на ЕС за 2010 г., и ще предложи по-нататъшни действия за премахване на оставащите пречки пред упражняването от гражданите на Съюза на техните права. Въз основа на този доклад Съветът може да приеме разпоредби за укрепване или разширяване на правата, свързани с гражданството на Съюза.
(21)
Гражданите на Съюза следва също така да бъдат осведомени за многоезичния уебпортал „Вашата Европа“, който представлява „единно гише“ за информация относно правата на гражданите и предприятията в Съюза.
(22)
Информационните центрове „Europe Direct“, като място за контакт между Съюза и неговите граждани, следва да бъдат близки партньори на Европейския парламент в кампаниите за повишаване на осведомеността чрез улесняване на местния и регионалния дебат относно Съюза, предаване и разпространение на информационни материали сред обществеността и предоставяне на възможност за обратна връзка с институциите на Съюза.
(23)
Всички инициативи, стартирани за целите и в рамките на Европейската година на гражданите, следва да бъдат насочени към взаимното разбирателство между гражданите на Съюза, институциите на Съюза и държавите членки. Това включва повишаване на осведомеността относно правата на гражданите сред служителите на публичните органи както на равнището на Съюза, така и на национално, регионално или местно равнище.
(24)
От основаването си през 1949 г. Съветът на Европа играе водеща роля в областта на образованието и културата чрез насърчаване и създаване на европейски културни мрежи и чрез междукултурния диалог и насърчаването на езиковото многообразие. Ето защо Съюзът следва да развива взаимодействието с работата на Съвета на Европа в тази област във връзка с Европейската година на гражданите.
(25)
Основната отговорност за повишаване на осведомеността на гражданите относно правата им като граждани на Съюза е на държавите членки. Това включва предоставянето на информация относно Съюза и целенасочено докладване относно дейностите на всички институции на Съюза. Действията на равнището на Съюза са допълнение и добавка към действията, предприети на национално, регионално или местно равнище, както се подчертава в политическата декларация „Да общуваме на тема Европа в партньорство“, подписана на 22 октомври 2008 г. от Европейския парламент, Съвета и Комисията (7). Институциите на Съюза и държавите членки следва да засилят сътрудничеството си с медиите и да се стремят да им предоставят висококачествена информация относно Съюза.
(26)
За оптимална ефективност и ефикасност на дейностите, предвидени за Европейската година на гражданите, е важно да се изпълни набор от подготвителни действия през 2012 г. в съответствие с член 49, параграф 6 от Регламент (ЕО, Евратом) № 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 г. относно Финансовия регламент, приложим за общия бюджет на Европейските общности (Финансов регламент) (8).
(27)
Следва да се вземат подходящи мерки за предотвратяване на нередности и измами, както и необходимите мерки за възстановяване на изгубени, неправомерно изплатени или нецелесъобразно използвани средства в съответствие с Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95 на Съвета от 18 декември 1995 г. относно защитата на финансовите интереси на Европейските общности (9), Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96 на Съвета от 11 ноември 1996 г. относно контрола и проверките на място, извършвани от Комисията за защита на финансовите интереси на Европейските общности срещу измами и други нередности (10) и Регламент (ЕО) № 1073/1999 на Европейския парламент и на Съвета от 25 май 1999 г. относно разследванията, провеждани от Европейската служба за борба с измамите (OLAF) (11).
(28)
Финансиране от Съюза за дейности, различни от финансираните по бюджета на Европейската година на гражданите, може да бъде предоставено чрез съществуващи програми на Съюза или от структурните фондове, по-специално по програма „Европа за гражданите“ за 2007 - 2013 г. и специфичната програма за 2007 - 2013 г. „Основни права и гражданство“ като част от общата програма „Основни права и правосъдие“, програмата „Обучение през целия живот“, включително програмата „Еразъм“, инициативата „Младежта в движение“ и програмата „МЕДИА“.
(29)
За да се постигне полза за бъдещите европейски години, следва да бъде изготвена подробна оценка на мерките, предприети като част от Европейската година на гражданите. Този доклад следва да включва идеи и най-добри практики за бъдещи действия с цел най-ефективно насочване към гражданите и включването им въз основа - където е възможно, на сравнителни количествени данни, получени от Европейската година на гражданите.
(30)
Тъй като целите на Европейската година на гражданите, а именно повишаване на осведомеността и познаването на правата и отговорностите, свързани с гражданството на Съюза, за да се насърчат гражданите да използват пълноценно тяхното право на свободно движение и пребиваване в рамките на територията на държавите членки, както и в този контекст поощряването упражняването от гражданите на Съюза на другите права, свързани с гражданството на Съюза, не могат да бъдат постигнати в достатъчна степен от държавите членки поради необходимостта от многостранни партньорства, транснационален обмен на информация и повишаване на осведомеността и разпространение на добри практики в целия Съюз, и следователно поради мащаба на Европейската година на гражданите те могат да бъдат по-добре постигнати на равнището на Съюза, Съюзът може да приеме мерки в съответствие с принципа на субсидиарност, установен в член 5 от Договора за Европейския съюз. В съответствие с принципа на пропорционалност, посочен в същия член, настоящото решение не надхвърля необходимото за постигането на тези цели,
ПРИЕХА НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
Член 1
Предмет
2013 г. се определя за „Европейска година на гражданите“.
Член 2
Цели
1. Общата цел на Европейската година на гражданите е да повиши осведомеността и познанията за правата и отговорностите, свързани с гражданството на Съюза, за да даде възможност на гражданите да използват изцяло своето право на свободно движение и пребиваване в рамките на територията на държавите членки. В този контекст Европейската година на гражданите насърчава също така ползването от страна на гражданите на Съюза на други права, свързани с гражданството на Съюза.
2. Въз основа на параграф 1 специфичните цели на Европейската година на гражданите са:
а)
да повиши осведомеността на гражданите на Съюза за правото им на свободно движение и пребиваване в рамките на Съюза и в този контекст за всички други права, гарантирани на гражданите на Съюза, без дискриминация, включително правото да гласуват в местните и европейските избори във всяка държава членка, в която пребивават;
б)
да повиши осведомеността сред гражданите на Съюза, включително младите хора, за това, как реално могат да се възползват от правата на Съюза, както и за съществуващите политики и програми, подкрепящи упражняването на тези права;
в)
да насърчи дебат за въздействието и потенциала на правото на свободно движение и пребиваване като неотменен аспект на гражданството на Съюза с оглед на стимулирането и засилването на гражданското и демократичното участие на гражданите на Съюза, по-специално на гражданските форуми относно политиките на Съюза и изборите за Европейски парламент, като по този начин се укрепват общественото сближаване, културното разнообразие, солидарността, равенството между жените и мъжете, взаимното зачитане и чувството на обща европейска идентичност сред гражданите на Съюза на базата на основните ценности на Съюза, залегнали в ДЕС, ДФЕС и Хартата за основните права на Европейския съюз.
Член 3
Включени инициативи
1. Мерките, които трябва да бъдат предприети, за да се постигнат целите, установени в член 2, могат да включват следните инициативи, организирани на съюзно, национално, регионално или местно равнище:
а)
иницииране на кампании за информация, медийно отразяване, обучение и повишаване на осведомеността, насочени към широката общественост и по-конкретно дефинирани групи;
б)
обмен на информация и споделяне на опит и добри практики между съюзните, националните, регионалните и местните органи и други публични организации и организации на гражданското общество;
в)
организиране на конференции, изслушвания, включително по Интернет, и други прояви за насърчаване на дебата и повишаване на осведомеността за значението и ползите от правото на свободно движение и пребиваване, и в по-общ план относно концепцията за гражданството на Съюза и правата, свързани с него;
г)
използване на съществуващите многоезични инструменти за широко участие с оглед на това да бъде стимулирано активното участие на организациите на гражданското общество и на гражданите в Европейската година на гражданите, включително такива инструменти на пряката демокрация, като гражданската инициатива и обществените консултации;
д)
укрепване на ролята и популярността на съществуващите инструменти за информиране на гражданите, включително съвременните информационни и комуникационни технологии, като например многоезичните информационни центрове „Europe Direct“ и на уебпортала „Вашата Европа“ като ключови елементи на една комплексна информационна система за правата на гражданите на Съюза;
е)
засилване на ролята и популярността на инструментите за разрешаване на проблеми, като SOLVIT, с цел да се даде възможност на гражданите на Съюза да използват по-добре и да защитават своите права съгласно законодателството на Съюза;
ж)
предоставяне на информация на гражданите на Съюза относно комисията по петиции на Европейския парламент и Европейския омбудсман с цел да се позволи на гражданите на Съюза да използват по-добре и да защитават своите права съгласно законодателството на Съюза; и
з)
насърчаване на доклада за гражданството на ЕС, който ще се основава на задълбочен дебат и активен принос от страна на гражданите и заинтересованите лица и който ще идентифицира по-нататъшните пречки, възпрепятстващи гражданите на Съюза да упражняват пълноценно правата, свързани с гражданството, и ще насърчава подходящи стратегии за премахването на посочените пречки.
2. По-подробна информация за инициативите по параграф 1 е дадена в приложението.
3. Комисията и държавите членки могат да определят други дейности, които биха могли да допринесат за целите на Европейската година на гражданите, определени в член 2, и да позволят наименованието на Европейската година на гражданите да се използва за тяхното популяризиране, доколкото те допринасят за постигане на тези цели.
4. В контекста на инициативите, организирани в рамките на Европейската година на гражданите, се разглежда идентифицирането на пречките пред упражняването на правата от гражданите на Съюза и насърчаването на подходящи начини и стратегии за премахване на тези пречки, както и за насърчаване на междукултурното разбиране за дискриминацията и на борбата с нея. Поради това следва да се търсят взаимодействия между тези инициативи и съществуващите инструменти и програми в областта на основните права, правата на гражданите, заетостта и социалните въпроси, образованието и културата.
Член 4
Координация и изпълнение на равнището на Съюза
1. Комисията си сътрудничи тясно с държавите членки, Европейския парламент, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите, както и с местните и регионалните органи и с органите и сдруженията, представляващи местните и регионалните интереси.
2. Комисията свиква работни срещи на представители на европейски организации или организации на гражданското общество или органи, които работят в областта на гражданството и които защитават правата на гражданите или насърчават образованието и културата, и на други заинтересовани страни с цел да подпомагат Комисията при реализирането на Европейската година на гражданите на равнището на Съюза.
3. Комисията се стреми да използва възможните взаимодействия между различните тематични европейски години, като прави оценка на постиженията, наблюдава повтарящите се пропуски, предоставя по целесъобразност статистически данни, гарантирайки по този начин ефективното постигане на целите на европейските години.
4. Комисията прилага настоящото решение на равнището на Съюза.
Член 5
Финансови разпоредби
1. Мерките, които обхващат целия Съюз и са посочени в част А от приложението, са основание за сключване на договор за обществена поръчка или отпускане на безвъзмездни средства за сметка на общия бюджет на Съюза.
2. Мерките, които обхващат целия Съюз и са посочени в част Б от приложението, могат да се субсидират от общия бюджет на Съюза.
Член 6
Международно сътрудничество
За целите на Европейската година на гражданите Комисията може да си сътрудничи с подходящи международни организации, по-специално със Съвета на Европа.
Член 7
Защита на финансовите интереси на Съюза
1. Комисията гарантира, че когато се изпълняват действия, финансирани съгласно настоящото решение, финансовите интереси на Съюза са защитени чрез прилагането на мерки за предотвратяване на измами, корупция и всякакви други незаконни действия чрез ефикасен контрол и чрез възстановяване на неправомерно изплатените суми, а при откриване на нередности - посредством ефикасни, пропорционални и възпиращи санкции. Комисията може да извършва контрол и проверки на място съгласно настоящото решение в съответствие с Регламент (Евратом, ЕО) № 2185/96. Ако е необходимо, се извършват разследвания от Европейската служба за борба с измамите в съответствие с Регламент (ЕО) № 1073/1999.
2. За дейностите на Съюза, финансирани съгласно настоящото решение, понятието „нередност“, посочено в член 1, параграф 2 от Регламент (ЕО, Евратом) № 2988/95, означава всяко нарушение на разпоредба на правото на Съюза или всяко нарушение на договорно задължение в резултат на действие или бездействие на икономически оператор, което има или би имало за резултат нарушаването на общия бюджет на Съюза посредством извършването на неоправдан разход.
3. Комисията намалява, преустановява или си връща обратно финансовата помощ, отпусната за дадена дейност, ако открие нередности, и по-специално несъответствие с разпоредбите на настоящото решение или с отделното решение или договор за отпускане на въпросната финансова помощ, или ако се установи, че без да е искано одобрението на Комисията, дейността е претърпяла значително изменение, което е в противоречие с нейното естество или с условията за изпълнението ѝ.
4. Ако не са спазени срокове или напредъкът в изпълнението на дадена дейност оправдава само част от отпуснатата финансова помощ, Комисията изисква от бенефициера да представи обяснения в определен срок. Ако бенефициерът не предостави задоволителен отговор, Комисията може да преустанови оставащата финансова помощ и да поиска възстановяване на изплатените вече суми.
5. Всяка неправомерно изплатена сума се възстановява на Комисията. Върху невъзстановените в дължимия срок суми се начисляват лихви според условията, определени във Финансовия регламент.
Член 8
Мониторинг и оценка
До 31 декември 2014 г. Комисията представя доклад до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите относно изпълнението, резултатите и общата оценка на инициативите, предвидени в настоящото решение. Този доклад служи като основа за бъдещи политики, мерки и действия на Съюза в тази област. В съответствие с опита от Европейската година на гражданите докладът представя също идеи и най-добри практики относно това, как по-добре да бъдат информирани гражданите за техните права, дори и след края на Европейската година на гражданите.
Член 9
Влизане в сила
Настоящото решение влиза в сила на третия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 10
Адресати
Адресати на настоящото решение са държавите членки.
Съставено в Страсбург на 21 ноември 2012 година.
EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSENr. 1093/2012/EU
af 21. november 2012
om borgernes Europaår (2013)
EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 21, stk. 2,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,
efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,
under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),
efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Unionen er grundlagt på de udelelige og universelle værdier: menneskets værdighed, frihed, lighed og solidaritet og den bygger på demokrati- og retsstatsprincippet. Disse principper er grundlæggende for medlemsstaterne i samfund, hvor pluralisme, ikke-forskelsbehandling, tolerance, retssikkerhed, solidaritet og ligestilling mellem kvinder og mænd holdes i hævd. Enhver unionsborger nyder og bør nyde de rettigheder, der er fastsat i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.
(2)
Med Maastrichttraktaten indførtes i 1993 begrebet »unionsborger«. Med Amsterdamtraktaten fra 1999 og Lissabontraktaten fra 2009 blev de rettigheder, der er knyttet til unionsborgerskabet, yderligere styrket. 2013 er 20-årsjubilæet for unionsborgerskabets indførelse. Lissabontraktatens artikel 1, nr. 12), og artikel 2, nr. 34), (nu artikel 9 i TEU og artikel 20 i TEUF) fastsætter, at enhver, der har statsborgerskab i en medlemsstat, har unionsborgerskab, at unionsborgerskabet er et supplement til det nationale statsborgerskab og ikke træder i stedet for dette, og at unionsborgere har de rettigheder og er underlagt de pligter, der er indeholdt i traktaterne. Lissabontraktatens artikel 2, nr. 35), (nu artikel 21 i TEUF) fastsætter unionsborgernes ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område.
(3)
Stockholmprogrammet - Et åbent og sikkert Europa i borgernes tjeneste og til deres beskyttelse (3) - sætter borgeren i centrum for Unionens politik inden for området frihed, sikkerhed og retfærdighed. Programmets tiltag er koncentreret om at »opbygge borgernes Europa«, herunder ved at fremme borgernes rettigheder, særligt retten til fri bevægelighed og de rettigheder, der gør det muligt for unionsborgerne at tage aktiv del i Unionens demokratiske proces.
(4)
I sin beslutning af 15. december 2010 om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union (2009) - effektiv gennemførelse efter Lissabontraktatens ikrafttræden (4) opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til at gøre 2013 til et borgernes Europaår for at sætte skub i debatten om EU-borgerskab, herunder om dets terminologi, indhold og omfang og oplyse EU-borgerne om deres rettigheder, navnlig om de nye rettigheder, der følger af Lissabontraktatens ikrafttræden, og om de midler der står til rådighed for udøvelsen af disse rettigheder.
(5)
2013 bør udpeges til borgernes Europaår. Et borgernes Europaår vil udgøre en passende lejlighed til at øge bevidstheden i den brede offentlighed om de rettigheder og pligter, som er knyttet til unionsborgerskabet. Borgernes Europaår bør også have til formål at øge borgernes bevidsthed om de rettigheder, der følger af deres unionsborgerskab, når de udøver deres ret til at færdes og opholde sig frit i en anden medlemsstat, f.eks. som studerende, arbejdstagere, arbejdssøgende, frivillige, forbrugere, iværksættere og unge eller pensionister. I denne forbindelse bør bevidstgørende tiltag integreres geografisk, demografisk og socialt og bør ligeledes fokusere på at fjerne de endnu eksisterende hindringer for udøvelsen af de til unionsborgerskabet tilknyttede rettigheder. Det budskab, at unionsborgerne også selv har en afgørende rolle at udfylde i styrkelsen af disse rettigheder gennem deres deltagelse i civilsamfundet og den demokratiske proces, bør udbredes.
(6)
For at sætte unionsborgerne i stand til at træffe informerede beslutninger om udøvelse af deres ret til fri bevægelighed, er det ikke nok kun at øge deres bevidsthed om selve denne rettighed. Det er afgørende, at unionsborgerne tillige er behørigt oplyst om de andre rettigheder, de i henhold til EU-retten nyder i en grænseoverskridende situationer. Sådanne oplysninger vil også sætte dem i stand til fuldt ud at nyde godt af disse rettigheder, hvis de beslutter sig for at gøre brug af deres ret til fri bevægelighed.
(7)
Siden retten til fri bevægelighed og ophold blev indført ved Romtraktaten i 1958 som en af de fire grundlæggende friheder, har retten til fri bevægelighed og ophold vist sin værdi som en af grundpillerne for oprettelsen af et indre marked til gavn for medlemsstaternes økonomier og den enkelte unionsborger.
(8)
Retten til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område er højt værdsat af unionsborgerne som en af de centrale, individuelle rettigheder, der knytter sig til unionsborgerskabet. Den belyser og fremmer bedre forståelse for værdien af den europæiske integration og tilskynder borgerne til at tage del i udformningen af Unionen.
(9)
Selv om retten til fri bevægelighed og ophold er fast forankret i den primære EU-ret og i betydeligt omfang er blevet nærmere reguleret i den afledte EU-ret, er der fortsat en kløft mellem de gældende retsregler og den virkelighed, borgerne står over for, når de forsøger at udøve disse rettigheder i praksis. Ud over usikkerheden omkring fordelene ved mobilitet oplever unionsborgerne for mange praktiske hindringer i forbindelse med at bo og arbejde i en anden medlemsstat.
(10)
I rapporten om unionsborgerskab af 27. oktober 2010 med titlen »Afskaffelse af hindringerne for unionsborgernes rettigheder« indkredsede Kommissionen de største hindringer, som borgere til stadighed står over for i deres dagligliv, når de vil udøve deres rettigheder som unionsborgere, især i grænseoverskridende situationer, og Kommissionen opstillede 25 konkrete tiltag til at fjerne disse hindringer. En af de identificerede hindringer i denne forbindelse var mangel på oplysninger. Kommissionen konkluderede i sin rapport, at unionsborgerne hindres i at nyde godt af deres rettigheder, fordi de ikke er bevidste om dem, og bebudede, at den vil forbedre formidlingen af oplysninger til unionsborgerne om deres rettigheder, herunder især retten til fri bevægelighed.
(11)
TEU og TEUF tillægger enhver unionsborger ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område, valgret og valgbarhed ved valg til Europa-Parlamentet og ved kommunale valg i den medlemsstat, hvor borgeren har bopæl, på samme betingelser som statsborgere i denne medlemsstat, ret til at nyde i tredjelande, hvor den medlemsstat, som vedkommendes er statsborger i, ikke er repræsenteret, beskyttelse hos enhver medlemsstats diplomatiske og konsulære myndigheder på samme vilkår som statsborgere i denne medlemsstat, ret til at indgive andragender til Europa-Parlamentet, ret til at henvende sig til Den Europæiske Ombudsmand samt til Unionens institutioner og andre rettigheder inden for forskellige områder såsom fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser, forbrugerbeskyttelse, offentlig sundhed, lige muligheder og ligebehandling, adgang til beskæftigelse og social sikring.
(12)
Der er med Lissabontraktaten indført nye rettigheder, navnlig borgerinitiativet, jf. artikel 1, nr. 12), og artikel 2, nr. 37), (artikel 11 i TEU og artikel 24 i TEUF), som gør det muligt for mindst én million borgere fra et betydeligt antal medlemsstater at anmode Kommissionen om at fremlægge et forslag inden for ethvert af Unionens ansvarsområder, hvorved borgerne sættes yderligere i stand til at engagere sig aktivt i Unionens politiske liv og tage direkte del i udformningen af EU-retten (5).
(13)
Siden 1979, da det første direkte valg blev afholdt, har Europa-Parlamentet fungeret som et direkte bindeled mellem borgerne og Unionen. Europa-Parlamentet og dets medlemmer spiller en afgørende rolle i formidlingen af de rettigheder og fordele, der følger af unionsborgerskabet, i at trække de anliggender, der ligger borgerne på sinde, frem i lyset ved udformningen af politikker og i at fremme unionsborgernes aktive deltagelse. I lyset af valget til Europa-Parlamentet i 2014 er det endvidere vigtigt at øge bevidstheden om unionsborgernes rettigheder, ligestilling mellem kønnene, kvinders og mænds deltagelse i Unionens demokratiske proces, herunder deres rettigheder som vælgere og opstillede i den medlemsstat, de er bosat i, og om omfanget af Europa-Parlamentets beføjelser i den lovgivningsmæssige proces. Virkningerne af disse oplysningstiltag bør forstærkes gennem tæt samordning og udnyttelse af synergieffekter mellem relevante tiltag, der gennemføres af EU-institutioner, især Europa-Parlamentet, af europæiske politiske partier og stiftelser og af medlemsstaterne forud for dette valg.
(14)
Endvidere bør unionsborgere, som overvejer at benytte sig af deres ret til fri bevægelighed og ophold, oplyses om deres ret til at erhverve eller bevare social sikring, herunder hvad angår grænseoverskridende sundhedsydelser, i henhold til EU-reglerne om koordinering af sociale sikringsordninger. Disse regler garanterer, at de ikke fortaber deres rettigheder i spørgsmål om social sikring, når de vælger at flytte inden for Unionen. Derudover bør de oplyses om anerkendelse af deres uddannelsesmæssige, akademiske og erhvervsmæssige kvalifikationer og om de sociale kompetencer og medborgerkompetencer, der indgår i den europæiske ramme for nøglekompetencer for livslang læring (6) og som kan ruste dem til at deltage i samfundslivet fuldt ud og sætte dem i stand til at udøve de rettigheder, de har i henhold til EU-retten.
(15)
Unionsborgerne bør også oplyses bedre om deres rettigheder som passagerer, uanset med hvilke transportmidler de rejser, overalt i Unionen, og om deres forbrugerrettigheder på tværs af landegrænserne. Hvis unionsborgerne har tillid til, at deres rettigheder som forbrugere beskyttes effektivt, vil de blive i stand til at bidrage til udviklingen af EU-markedet for varer og tjenesteydelser, som dermed mere effektivt vil realisere sit fulde potentiale til gavn for borgerne. På samme måde bør borgerne oplyses bedre om reglerne vedrørende produktsikkerhed i almindelighed og markedstilsyn, så de er bevidste om, hvordan deres sundhed og deres rettigheder beskyttes overalt i Unionen, især i tilfælde af trusler og risici, som de som enkeltpersoner ikke kan tage forholdsregler over for. Desuden er det vigtigt at øge unionsborgernes bevidsthed om deres ret til grænseoverskridende sundhedsydelser, såvel som tilknyttede foranstaltninger såsom e-sundhed og telemedicin, så de fuldt ud kan drage fordel af sikker behandling af høj kvalitet på tværs af medlemsstaternes landegrænser.
(16)
Denne afgørelse har til formål at bidrage til gennemførelsen af Europa 2020-strategiens mål, for så vidt som tiltag, der gør den frie bevægelighed for personer lettere og øger arbejdstagernes mobilitet, udgør vigtige midler til at imødegå konsekvenserne af demografiske ændringer på arbejdsmarkedet og til at forøge borgernes beskæftigelsesegnethed og de europæiske industriers konkurrenceevne. Denne afgørelse har også det langsigtede formål at støtte forskning og innovation i Unionen i betragtning af den aktuelle, alarmerende høje arbejdsløshed i visse medlemsstater.
(17)
Oplysnings-, lærings- og bevidstgørelseskampagner, der organiseres inden for rammerne af borgernes Europaår, bør også tage hensyn til behovene blandt mere specifikke målgrupper og sårbare grupper. Der bør være gratis og fri adgang til oplysninger på alle Unionens officielle sprog. Oplysningerne bør være letforståelige og gjort tilgængelige i samarbejde med lokale, regionale og statslige myndigheder, medierne, civilsamfundet og ikke-statslige organisationer. Alle disse forskellige interessenter vil kunne overveje initiativer såsom essay-konkurrencer og udarbejdelse af handlingsplaner og vejledninger, internetbaserede fora og kampagner på skoler og universiteter.
(18)
Den aktive rolle, som spilles af unionsborgerne og de sammenslutninger, der repræsenterer dem, er af afgørende betydning for Unionens funktionsmåde. I artikel 10 og 11 i TEU fremhæves betydningen af deltagerdemokrati i alle dets facetter og af den rolle, som borgerne og deres repræsentative sammenslutninger spiller i offentliggørelsen og udvekslingen af deres synspunkter inden for alle Unionens aktivitetsområder. EU-institutionerne bør fremme aktiv, demokratisk deltagelse i beslutningsprocessen ved hjælp af en åben, gennemskuelig og regelmæssig dialog med civilsamfundet med det formål at sikre, at Unionens tiltag bliver sammenhængende og gennemskuelige. Unionsborgernes aktive deltagelse bør også fremmes gennem adgang til dokumenter og oplysninger og gennem god forvaltning og god administration.
(19)
Uddannelsespolitik spiller en vigtig rolle i at oplyse borgerne, især de unge, om begrebet unionsborgerskab og de rettigheder, der knytter sig hertil. Den kan også bidrage til at fremme flersproglighed, mobilitet blandt studerende, lærere, personer under erhvervsuddannelser og deres undervisere, og til at fostre sociale og medborgerskabsmæssige kompetencer i overensstemmelse med den europæiske ramme for nøglekompetencer for livslang læring, hvormed de kan rustes til at deltage fuldt ud i samfundslivet og sættes i stand til i vidt omfang at udøve deres rettigheder i henhold til EU-retten. Det bør være muligt at iværksætte specifikke tiltag, at øge bevidstheden om muligheder for frivilligt arbejde, at studere i udlandet, at gennemføre praktikophold i en anden medlemsstat eller at deltage i Unionens udvekslingsprogrammer på uddannelsesområdet.
(20)
Borgernes Europaår vil blive markeret ved Kommissionens 2013-rapport om unionsborgerskab, som vil indeholde oplysninger om de fremskridt, der er sket siden rapporten om unionsborgerskab fra 2010, og foreslå yderligere tiltag til at fjerne endnu eksisterende hindringer for unionsborgernes udøvelse af deres rettigheder. Rådet kan på grundlag af denne rapport vedtage bestemmelser for at styrke eller supplere de rettigheder, der knytter sig til unionsborgerskabet.
(21)
Unionsborgerne bør også gøres opmærksom på den flersproglige webportal Dit Europa, som er en samlet informationsskranke om borgernes og erhvervslivets rettigheder i Unionen.
(22)
Europe Direct-informationscentrene bør, i kraft af deres rolle som lokale led mellem Unionen og dens borgere, være Europa-Parlamentets nære samarbejdspartnere i forbindelse med bevidstgørelseskampagnerne ved at fremme den lokale og regionale debat om Unionen, formidle og uddele informationsmateriale til offentligheden og give mulighed for at sende feedback til EU-institutionerne.
(23)
Alle de initiativer, der iværksættes med henblik på og som led i borgernes Europaår, bør sigte mod at øge den gensidige forståelse mellem Unionsborgere, EU-institutionerne og medlemsstaterne. Dette indebærer skridt til at øge bevidstheden om borgernes rettigheder blandt offentlige myndigheders personale, hvad enten det er på EU-, nationalt, regionalt eller lokalt plan.
(24)
Europarådet har siden sin oprettelse i 1949 spillet en ledende rolle på det uddannelsesmæssige og kulturelle område ved at fremme og skabe europæiske kulturnetværk, interkulturel dialog og fremme den sproglige mangfoldighed. Unionen bør derfor udvikle synergier med Europarådets arbejde på dette område i forbindelse med borgernes Europaår.
(25)
Hovedansvaret for at øge borgernes bevidsthed om deres rettigheder som unionsborgere påhviler medlemsstaterne. Dette omfatter formidling af oplysninger om Unionen og målrettet rapportering om alle EU-institutionernes aktiviteter. Tiltag på EU-plan komplementerer og supplerer tiltag på nationalt, regionalt eller lokalt plan, som det blev understreget i den politiske erklæring om partnerskab om formidling af EU, som Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen undertegnede den 22. oktober 2008 (7). EU-institutionerne og medlemsstaterne bør styrke samarbejdet med medierne og påtage sig at skaffe dem oplysninger af høj kvalitet om Unionen.
(26)
Med henblik på at optimere virkningsgraden og effektiviteten af de aktiviteter, der er planlagt for borgernes Europaår, er det vigtigt at gennemføre en række forberedende tiltag i løbet af 2012 i overensstemmelse med artikel 49, stk. 6, i Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (8) (finansforordningen).
(27)
Der bør træffes passende foranstaltninger til forebyggelse af uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige skridt bør tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (9) og (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (10) samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (11).
(28)
EU-midler til andre aktiviteter end de aktiviteter, der støttes inden for rammerne af budgettet for borgernes Europaår, kan gives inden for rammerne af eksisterende EU-programmer eller strukturfondene, navnlig programmet for 2007-2013 »Europa for borgerne« og det specifikke program for 2007-2013 »Grundlæggende rettigheder og unionsborgerskab«, som led i det overordnede program »Grundlæggende rettigheder og retfærdighed« og programmet »Livslang læring«, herunder Erasmus-programmet, initiativet »Unge på vej« og programmet »MEDIA«.
(29)
Til gavn for fremtidige Europaår bør der udarbejdes en grundig evaluering af de foranstaltninger, der gennemføres som led i borgernes Europaår. En sådan rapport bør indeholde ideer og bedste praksis til fremtidige tiltag om, hvordan der mest effektivt kan nås ud til borgerne og inddrage dem, baseret i videst muligt omfang på sammenlignelige, kvantitative data indhentet fra borgernes Europaår.
(30)
Målene med borgernes Europaår, nemlig at øge bevidstheden og viden om de rettigheder og pligter, der knytter sig til unionsborgerskabet for at sætte unionsborgerne i stand til at gøre fuld brug af deres rettigheder til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område og i den forbindelse også at fremme unionsborgernes mulighed for at nyde de øvrige rettigheder, der knytter sig til unionsborgerskabet, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne på grund af behovet for multilaterale partnerskaber, tværnational udveksling af oplysninger og foranstaltninger til bevidstgørelse og udbredelse af god praksis i hele Unionen, og kan derfor på grund af omfanget af borgernes Europaår bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor vedtage foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål -
VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
Artikel 1
Genstand
År 2013 udpeges hermed til »borgernes Europaår«.
Artikel 2
Mål
1. Det overordnede mål med borgernes Europaår er at øge bevidstheden om og kendskabet til de rettigheder og de pligter, der knytter sig til unionsborgerskabet, for at sætte borgerne i stand til at gøre fuld brug af retten til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område. Borgernes Europaår skal i denne forbindelse også fremme unionsborgernes mulighed for at nyde de øvrige rettigheder, som knytter sig til unionsborgerskabet.
2. Med udgangspunkt i stk. 1 skal borgernes Europaårs specifikke mål være følgende:
a)
at øge unionsborgernes bevidsthed om deres ret til at færdes og opholde sig frit i Unionen og i denne forbindelse om alle andre rettigheder, der er sikret unionsborgerne uden forskelsbehandling, herunder retten til at stemme ved lokalvalg og valg til Europa-Parlamentet i en hvilken som helst medlemsstat, som de har bopæl i
b)
at øge unionsborgernes, herunder de unges, bevidsthed om, hvordan de konkret kan få gavn af Unionsrettigheder såvel som om de politikker og programmer, der eksisterer til at støtte udøvelsen af disse rettigheder
c)
at skabe debat om de følger og muligheder, som knytter sig til retten til fri bevægelighed og ophold, som et umisteligt aspekt af unionsborgerskabet, i den hensigt at stimulere og styrke unionsborgernes aktive medborgerskab og demokratiske deltagelse, navnlig inden for civilsamfundets fora for Unionens politikker og valg til Europa-Parlamentet, og dermed forstærke samhørigheden i samfundet, den kulturelle mangfoldighed, solidariteten, ligheden mellem kvinder og mænd, den gensidige respekt og følelsen af en fælles europæisk identitet blandt unionsborgerne, baseret på Unionens kerneværdier, som fastsat i TEU, TEUF og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.
Artikel 3
Initiativer
1. De foranstaltninger, der skal gennemføres for at nå de i artikel 2 opstillede mål, kan omfatte følgende aktiviteter på EU-, nationalt, regionalt eller lokalt plan:
a)
iværksættelse af oplysnings-, uddannelses-, mediedæknings- og bevidstgørelseskampagner, som retter sig mod den brede offentlighed eller særlige målgrupper
b)
udveksling af oplysninger, erfaringer og god praksis mellem EU-myndigheder, nationale, regionale og lokale myndigheder og andre offentlige organisationer og civilsamfundsorganisationer
c)
tilrettelæggelse af konferencer, høringer, herunder via internettet, og andre arrangementer, der har til formål at skabe debat og øge bevidstheden om betydningen af og fordelene ved retten til fri bevægelighed og ophold og mere generelt om begrebet unionsborgerskab og de rettigheder, der knytter sig hertil
d)
anvendelse af eksisterende flersprogede deltagelsesmåder for at tilskynde civilsamfundsorganisationerne og borgerne til at engagere sig aktivt i borgernes Europaår, herunder via direkte demokratiske redskaber såsom borgerinitiativet og offentlige høringer
e)
styrkelse af rollen for og synliggørelse af eksisterende redskaber til oplysning af borgerne, herunder moderne informations- og kommunikationsmidler, såsom de flersprogede Europe Direct-informationscentre og webportalen Dit Europa som de centrale elementer i et informationssystem med ét enkelt henvendelsessted om unionsborgeres rettigheder
f)
styrkelse af rollen for og synliggørelse af problemløsningsværktøjer, såsom SOLVIT, således at unionsborgerne sættes i stand til bedre at udnytte og forsvare deres rettigheder i henhold til EU-retten
g)
formidling af oplysninger til unionsborgerne om Europa-Parlamentets Udvalg for Andragender og Den Europæiske Ombudsmand, således at de sættes i stand til bedre at udnytte og forsvare deres rettigheder i henhold til EU-retten, og
h)
fremme rapporten om unionsborgerskab, som vil blive baseret på en grundig debat og aktive bidrag fra borgere og interessenter, og som vil indkredse yderligere hindringer for unionsborgernes fulde udøvelse af deres unionsborgerskabsrettigheder og fremme hensigtsmæssige strategier til at fjerne disse hindringer.
2. Nærmere oplysninger om de initiativer, der nævnes i stk. 1, er anført i bilaget.
3. Kommissionen og medlemsstaterne kan udpege andre aktiviteter, som kunne bidrage til de i artikel 2 fastsatte mål for borgernes Europaår, og tillade, at borgernes Europaårs navn anvendes til fremme af disse aktiviteter, forudsat at de bidrager til at nå disse mål.
4. I forbindelse med initiativer, der arrangeres inden for rammerne af borgernes Europaår, tildeles der opmærksomhed til indkredsningen af hindringer for unionsborgernes udøvelse af deres rettigheder og til fremme af hensigtsmæssige metoder og strategier til at fjerne disse hindringer, såvel som til fremme af tværkulturel forståelse af forskelsbehandling og bekæmpelse heraf. Der søges således synergier mellem disse initiativer og eksisterende redskaber og programmer inden for områderne grundlæggende rettigheder, borgernes rettigheder, beskæftigelse og sociale anliggender, uddannelse og kultur.
Artikel 4
Koordinering og gennemførelse på EU-plan
1. Kommissionen arbejder tæt sammen med medlemsstaterne, Europa-Parlamentet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, såvel som med lokale og regionale myndigheder og med organer og sammenslutninger, som repræsenterer lokale og regionale interesser.
2. Kommissionen indkalder repræsentanter for EU- eller civilsamfundsorganisationer, eller organer, der er aktive inden for området borgerskab, og som arbejder for at sikre borgernes rettigheder eller fremme uddannelse og kultur, og andre interessenter til møder for at bistå Kommissionen med gennemførelsen af borgernes Europaår på EU-plan.
3. Kommissionen bestræber sig på at udnytte eventuelle synergier mellem forskellige tematiske Europaår ved at evaluere opnåede resultater, føre tilsyn med vedblivende mangler og fremskaffe statistiske data, hvor det er hensigtsmæssigt, for således at sikre effektiv gennemførelse af målene for borgernes Europaår.
4. Kommissionen gennemfører denne afgørelse på EU-plan.
Artikel 5
Finansielle bestemmelser
1. De i del A i bilaget omhandlede EU-dækkende foranstaltninger giver anledning til en offentlig kontrakt eller til tilskud, der finansieres over Den Europæiske Unions almindelige budget.
2. De i del B i bilaget omhandlede EU-dækkende foranstaltninger kan støttes over Den Europæiske Unions almindelige budget.
Artikel 6
Internationalt samarbejde
Kommissionen kan i forbindelse med borgernes Europaår samarbejde med relevante internationale organisationer, navnlig med Europarådet.
Artikel 7
Beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser
1. Kommissionen sikrer i forbindelse med gennemførelsen af tiltag, der finansieres i henhold til denne afgørelse, at Unionens finansielle interesser beskyttes gennem forholdsregler mod svig, korruption og andre ulovligheder, gennem effektiv kontrol og gennem inddrivelse af uretmæssigt udbetalte beløb samt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, gennem sanktioner, der skal være effektive, stå i forhold til overtrædelsens omfang og have en afskrækkende virkning. I overensstemmelse med forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 kan Kommissionen foretage kontrol og inspektion på stedet i henhold til denne afgørelse. Undersøgelserne gennemføres om nødvendigt af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1073/1999.
2. I forbindelse med EU-tiltag, der finansieres i henhold til denne afgørelse, forstås ved uregelmæssighed enhver overtrædelse af en bestemmelse i EU-retten og enhver misligholdelse af en kontraktlig forpligtelse, som kan tilskrives en økonomisk beslutningstagers handling eller undladelse, der skader eller kunne skade Den Europæiske Unions almindelige budget, ved afholdelse af en uretmæssig udgift, jf. artikel 1, stk. 2, i forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95.
3. Kommissionen begrænser eller udskyder betaling af den finansielle støtte til et tiltag eller kræver den tilbagebetalt, hvis der konstateres uregelmæssigheder, særlig manglende overholdelse af bestemmelserne i denne afgørelse eller i den individuelle beslutning eller kontrakt om ydelse af den pågældende finansielle støtte, eller hvis det viser sig, at der, uden at Kommissionen er blevet anmodet om godkendelse heraf, er foretaget en væsentlig ændring af tiltaget, der strider mod dennes art eller mod gennemførelsesbetingelserne.
4. Hvis fristerne ikke overholdes, eller hvis gennemførelsen af et tiltag kun kan give ret til en del af den tildelte finansielle støtte, anmoder Kommissionen modtageren om at indgive sine bemærkninger inden for en nærmere bestemt frist. Hvis støttemodtageren ikke giver et tilfredsstillende svar, kan Kommissionen annullere resten af støtten og kræve allerede udbetalte beløb tilbagebetalt.
5. Ethvert uretmæssigt udbetalt beløb skal tilbagebetales til Kommissionen. Beløb, der ikke tilbagebetales rettidigt, pålægges morarente i henhold til finansforordningens bestemmelser.
Artikel 8
Overvågning og evaluering
Kommissionen forelægger senest den 31. december 2014 Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en rapport om gennemførelsen, resultaterne og den samlede evaluering af de initiativer, der er omhandlet i denne afgørelse. Denne rapport skal tjene som et grundlag for Unionens fremtidige politikker, foranstaltninger og tiltag på dette område. I forlængelse af erfaringerne fra borgernes Europaår skal rapporten også fremlægge idéer til og bedste praksis for, hvordan borgerne bedre kan oplyses om deres rettigheder, også efter afslutningen på borgernes Europaår.
Artikel 9
Ikrafttræden
Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 10
Adressater
Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.
Udfærdiget i Strasbourg, den 21. november 2012.