РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1068/2013 НА КОМИСИЯТА
от 30 октомври 2013 година
за изменение на приложение II към Регламент (ЕО) № 1333/2008 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на употребата на дифосфати (E 450), трифосфати (E 451) и полифосфати (E 452) в мокро осолени риби
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1333/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 г. относно добавките в храните (1), и по-специално член 10, параграф 3 и член 30, параграф 5 от него,
като има предвид, че:
(1)
С приложение II към Регламент (ЕО) № 1333/2008 се установява списък на Съюза на добавките в храните, одобрени за употреба в храни, и условията за тяхната употреба.
(2)
Списъкът може да бъде изменен в съответствие с процедурата по Регламент (ЕО) № 1331/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 година за установяване на обща разрешителна процедура за добавките в храните, ензимите в храните и ароматизантите в храните (2).
(3)
Съгласно член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 1331/2008 списъкът на Съюза на добавките в храните може да бъде актуализиран по инициатива на Комисията или при постъпване на заявление.
(4)
На 19 юни 2009 г. бе подадено заявление за разрешаване на употребата на дифосфати (E 450), трифосфати (E 451) и полифосфати (E 452) в мокро осолени риби, което бе предоставено на държавите членки.
(5)
Рибата може да бъде изсушена и консервирана чрез добавяне на големи количества сол към суровината. Първоначално в един етап, процесът на осоляване е доразработен в няколко етапа, от които етапът на предварително осоляване позволява по-кратък период на осоляване и относително хомогенна концентрация на сол в мускулната тъкан на рибата. Поради тази причина рибата първо се осолява предварително чрез инжектиране и/или осоляване в саламура на смес с контролирана концентрация на сол. След това рибата се подлага на сухо осоляване (т.е. сушене), за да се постигне точната концентрация на сол в крайния продукт.
(6)
През този дълъг период на консервиране все още е възможно да възникне оксидиране, особено ако в мускулната тъкан на рибата има липиди. Това ще доведе до промяна на цвета и аромата. Окисляването се ускорява от металните йони в мускулната тъкан на рибата и използваната сол. Поради факта, че образуват химически комплекси с метални йони, за дифосфатите (E 450), трифосфатите (E 451) и полифосфатите (E 452) е доказано, че дават най-добри резултати в предпазването на рибата от окисляване. Повечето от добавените фосфати и солта се отстраняват чрез съответното накисване във вода преди употреба. Съдържанието на вода в окончателния мокро осолен продукт не се увеличава от тази употреба на фосфати. Осолената риба, чийто първоначален цвят и вкус са се запазили, е особено търсена на пазара в Испания, Италия и Гърция.
(7)
Съгласно член 3 във връзка с член 6, параграф 4 от Директива 2000/13/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 20 март 2000 г. за сближаване на законодателствата на държавите членки относно етикетирането, представянето и рекламата на храните (3) употребата на фосфати при мокро осолени риби трябва да е обозначена в списъка на съставките. Стопанските субекти в хранителната промишленост могат също да обозначат на своите продукти, че не са били използвани полифосфати.
(8)
Тъй като по-голямата част от добавените фосфати са отстранени по време на накисването във вода, излагането на потребителя на въздействието на фосфатите ще бъде минимално и поради тази причина не е възможно да има въздействие върху човешкото здраве. Поради това е целесъобразно да се разреши употребата на дифосфати (E 450), трифосфати (E 451) и полифосфати (E 452) в мокро осолени риби за консервиране/съхраняване на мокро осолени риби.
(9)
Съгласно член 3, параграф 2 от Регламент (ЕО) № 1331/2008 Комисията трябва да изиска становището на Европейския орган за безопасност на храните, за да актуализира списъка на Съюза на добавките в храните, установен в приложение II към Регламент (ЕО) № 1333/2008, освен в случаите, когато не е възможно въпросната актуализация да въздейства върху човешкото здраве. Тъй като разрешаването на употребата на дифосфати (E 450), трифосфати (E 451) и полифосфати (E 452) за консервирането на мокро осолени риби представлява актуализация на списъка, която не е възможно да въздейства върху човешкото здраве, то не е необходимо да се изисква становището на Европейския орган за безопасност на храните.
(10)
Bacalhau или португалска треска се произвежда чрез допълнително сушене на мокро осолена риба. Използването на полифосфати може да повлияе на този процес на сушене. Освен това тази употреба би могла да възпрепятства постигането на типичния цвят и вкус на bacalhau. Поради тази причина няма да има търсене на осолена риба, обработена с фосфати, от страна на производителите на традиционната bacalhau. С цел да се даде възможност на производителите на традиционната bacalhau да се приспособят за пускането на пазара на риба, третирана с фосфати, следва да се предложи преходен период. По време на този период, производителите на традиционната bacalhau могат да сключат споразумения с доставчици и да се запознаят с аналитични методи, които могат да бъдат използвани с цел контрол на съдържанието на добавените фосфати в рибата.
(11)
С цел по-нататъшна оценка на въздействието върху наличността на мокро осолени риби за производството на bacalhau в рамките на три години Комисията ще наблюдава употребата на полифосфати в основните страни - производителки на осолена треска.
(12)
В резултат на това приложение II към Регламент (ЕО) № 1333/2008 следва да бъде съответно изменено.
(13)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Приложение II към Регламент (ЕО) № 1333/2008 се изменя в съответствие с приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 30 октомври 2013 година.
KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1068/2013
af 30. oktober 2013
om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 for så vidt angår anvendelse af diphosphater (E 450), triphosphater (E 451) og polyphosphater (E 452) i vådsaltet fisk
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 af 16. december 2008 om fødevaretilsætningsstoffer (1), særlig artikel 10, stk. 3, og artikel 30, stk. 5, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 er der fastlagt en EU-liste over fødevaretilsætningsstoffer, der er godkendt til anvendelse i fødevarer, og deres anvendelsesbetingelser.
(2)
Denne liste kan ændres i overensstemmelse med den procedure, der er omhandlet i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1331/2008 af 16. december 2008 om en fælles godkendelsesprocedure for fødevaretilsætningsstoffer, fødevareenzymer og fødevarearomaer (2).
(3)
I henhold til artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1331/2008 kan EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer opdateres på Kommissionens initiativ eller som følge af en ansøgning.
(4)
Den 19. juni 2009 blev der indgivet en ansøgning om tilladelse til at anvende diphosphater (E 450), triphosphater (E 451) og polyphosphater (E 452) i vådsaltet fisk, og medlemsstaterne fik adgang til ansøgningen.
(5)
Fisk kan saltes og konserveres, ved at råvaren tilføres store mængder salt. Saltning er blevet udviklet fra at være blot en enkelt fase til nu at være en flertrinsproces, som omfatter ansaltning (forsaltning), hvilket gør det muligt at afkorte saltningstiden og giver en forholdsvis homogen saltkoncentration i fiskemusklen. I denne proces ansaltes fisken først ved indsprøjtning og/eller lagesaltning med en forberedt saltlage med en kontrolleret saltkoncentration. Efterfølgende tørsaltes fisken med henblik på at opnå den rette saltkoncentration i slutproduktet.
(6)
Under denne langvarige konserveringsproces kan der stadig forekomme iltning, især af lipider i fiskemusklen. Dette vil medføre ændring af farve og smag. Iltningen fremskyndes af metalioner i fiskemusklen og det anvendte salt. Diphosphater (E 450), triphosphater (E 451) og polyphosphater (E 452) er - fordi de danner kemiske kompleksforbindelser med metalioner - bevisligt det mest effektive middel til at beskytte det saltede fisk mod iltning. Størstedelen af de tilsatte phosphater og saltet fjernes, når produktet udvandes inden indtagelse. Vandindholdet i det endelige vådsaltede produkt øges ikke med denne brug af phosphater. Saltet fisk, hvis oprindelige farve og smag er bevaret, efterspørges især på det spanske, det italienske og det græske marked.
(7)
Det følger af artikel 3, sammenholdt med artikel 6, stk. 4, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklame for sådanne levnedsmidler (3), at anvendelse af phosphater i vådsaltet fisk skal angives i ingredienslisten. Fødevarevirksomhedslederne kan også i mærkningen af deres produkter angive, at der ikke er anvendt polyphosphater.
(8)
Da størstedelen af de tilsatte phosphater fjernes ved udvanding, vil forbrugernes eksponering for phosphaterne være minimal og vil derfor ikke kunne få virkninger for menneskers sundhed. Det bør derfor være tilladt at anvende diphosphater (E 450), triphosphater (E 451) og polyphosphater (E 452) til konservering af vådsaltet fisk.
(9)
I henhold til artikel 3, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1331/2008 skal Kommissionen indhente en udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, inden den opdaterer EU-listen over fødevaretilsætningsstoffer i bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008, undtagen hvis den pågældende opdatering ikke kan få virkninger for menneskers sundhed. Eftersom tilladelsen til at anvende diphosphater (E 450), triphosphater (E 451) og polyphosphater (E 452) til konservering af vådsaltet fisk er ensbetydende med en opdatering af nævnte liste, som ikke kan få virkninger for menneskers sundhed, er det ikke nødvendigt at anmode om en udtalelse fra Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet.
(10)
Bacalhau (portugisisk klipfisk) fremstilles ved yderligere tørring af vådsaltet fisk. Anvendelsen af polyphosphater vil kunne påvirke denne tørringsproces. Anvendelsen vil desuden kunne hæmme udviklingen af bacalhaus karakteristiske farve og smag. Saltet fisk, der er behandlet med phosphater, ville derfor ikke være efterspurgt af producenterne af traditionel bacalhau. For at gøre det muligt for producenterne af traditionel bacalhau at tilpasse sig en situation, hvor der kan markedsføres fisk behandlet med phosphater, bør der indføres en overgangsperiode. Producenterne af traditionel bacalhau vil i denne periode kunne indgå leverandøraftaler og sætte sig ind i analysemetoder, der kan anvendes til kontrol med forekomsten af tilsatte phosphater i fisken.
(11)
For yderligere at vurdere indvirkningen på tilgængeligheden af vådsaltet fisk til fremstilling af bacalhau vil Kommissionen i tre år følge anvendelsen af polyphosphater i de vigtigste producentlande for så vidt angår saltet torsk.
(12)
Bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.
(13)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Bilag II til forordning (EF) nr. 1333/2008 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 30. oktober 2013.