РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 813/2013 НА КОМИСИЯТА
от 2 август 2013 година
за прилагане на Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискванията за екопроектиране на отоплителни топлоизточници и комбинирани топлоизточници
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти, свързани с енергопотреблението (1), и по специално член 15, параграф 1 от нея,
след консултация с Консултативния форум по екопроектиране,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно Директива 2009/125/ЕО Комисията следва да определя изисквания за екопроектиране на свързани с енергопотреблението продукти със значителен обем на продажби и търговия, имащи значително въздействие върху околната среда и при които има голям потенциал за подобрение чрез проектиране, свързан с въздействието им върху околната среда, без това да води до прекомерни разходи.
(2)
С Директива 92/42/ЕИО на Съвета от 21 май 1992 г. относно изискванията за ефективност на нови бойлери за гореща вода с течно или газово гориво (2) бяха установени разпоредби относно ефективността на котлите.
(3)
Съгласно член 16, параграф 2, буква а) от Директива 2009/125/ЕО в съответствие с процедурата, посочена в член 19, параграф 3, и критериите, определени в член 15, параграф 2, както и след консултации с Консултативния форум по екопроектиране, Комисията, когато е целесъобразно, въвежда мерки за прилагане за продукти с голям потенциал за икономически ефективно намаляване на емисиите на парникови газове, като например оборудване за отопление и подгряване на вода.
(4)
Комисията проведе предварително проучване на техническите, екологичните и икономическите аспекти на отоплителните и комбинираните топлоизточници (за отопление и за битова гореща вода (БГВ), които обикновено се използват в Съюза. Проучването беше проведено съвместно със заинтересовани страни от Съюза и трети държави, като резултатите бяха направени обществено достояние.
(5)
Екологичните аспекти на отоплителните и комбинираните топлоизточници, които са определени като значими за целите на настоящия регламент, са консумацията на енергия на етапа на употребата и (за термопомпени агрегати) нивата на шума. Освен това за топлоизточниците, използващи изкопаеми горива, емисиите на азотни окиси, СО, фини прахови частици и въглеводороди се определят като значими екологични аспекти.
(6)
Не е целесъобразно да се определят изисквания за екопроектиране във връзка с емисиите на въглероден окис, фини прахови частици и въглеводороди, тъй като все още няма подходящи европейски методи за измерване. С оглед на разработването на такива методи за измерване, Комисията възложи на европейските организации по стандартизация да разгледат изискванията за екопроектиране във връзка с посочените емисии по време на прегледа на настоящия регламент. Националните разпоредби за изискванията за екопроектиране във връзка с емисиите на въглероден окис, фини прахови частици и въглеводороди от отоплителни и комбинирани топлоизточници могат да бъдат запазвани или въвеждани до влизане в сила на съответните изисквания на Съюза за екопроектиране. Не се засягат разпоредбите на Директива 2009/142/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 30 ноември 2009 г. относно газовите уреди (3), които налагат ограничения за продуктите на горенето от газовите уреди във връзка със здравето и безопасността.
(7)
Предварителното проучване показва, че в случая на отоплителните и комбинираните топлоизточници не са необходими изисквания, касаещи другите параметри на екопроектирането, посочени в приложение I, част 1 от Директива 2009/125/ЕО. По-специално емисиите на парникови газове, свързани с хладилните агенти, използвани в термопомпени агрегати за отопление на днешния европейски сграден фонд, не са определени като значими. Целесъобразността на определянето на изисквания за екопроектиране във връзка с тези емисии на парникови газове ще бъде оценена отново, когато се преразглежда настоящият регламент.
(8)
Приложното поле на настоящия регламент следва да включва отоплителни котли, отоплителни когенерационни агрегати и отоплителни термопомпени агрегати, осигуряващи топлинна енергия за водни централни отоплителни инсталации за отоплителни цели, комбинирани котли за отопление и БГВ и комбинирани термопомпени агрегати, осигуряващи топлинна енергия за водни централни отоплителни инсталации за отоплителни цели и топлинна енергия за снабдяване с гореща вода за пиене и за санитарни нужди. Тези топлоизточници са проектирани да използват газообразно или течно гориво, включително горива, произведени от биомаса (освен ако те се използват като основно гориво), електрическа енергия и топлинна енергия от заобикалящата среда или от отпадна топлина.
(9)
Топлоизточниците, които са проектирани за използване предимно на газообразни или течни горива (над 50 %), произведени от биомаса, са със специфични технически характеристики, които изискват допълнителни технически, икономически и екологични анализи. В зависимост от резултата от анализите, изискванията за екопроектиране на тези топлоизточници следва да бъдат определени на по-късен етап, ако това е целесъобразно.
(10)
За 2005 г. годишното потребление на енергия в Съюза, свързано с отоплителните и комбинираните топлоизточници, беше оценено на 12 089 PJ (около 289 млн. т.н.е.), което съответства на 698 милиона тона емисии на CO2. Освен ако не се вземат специални мерки, през 2020 г. годишното потребление на енергия се очаква да бъде 10 688 PJ. За 2005 г. годишните емисии на азотни окиси в Съюза, свързани с отоплителните и комбинираните топлоизточници, бяха оценени на 821 хил. тона SOx-еквивалент. Ако не бъдат взети специални мерки, през 2020 г. годишните емисии се очаква да бъдат 783 хил. тона SOx-еквивалент. Предварителното проучване показва, че консумацията на енергия на етапа на употребата и емисиите на азотни окиси от отоплителните и комбинираните топлоизточници могат да бъдат значително намалени.
(11)
Консумацията на енергия на отоплителните и комбинираните топлоизточници може да бъде намалена чрез прилагане на съществуващи рентабилни технологии, които не са обект на индустриална собственост, водещи до намаляване на комбинираните разходи за закупуване и експлоатация на тези продукти.
(12)
В Съюза има почти пет милиона жилища с общи системи с естествена тяга за димните газове. По технически причини в жилищата с общи системи с естествена тяга за димните газове не е възможно съществуващите отоплителни котли и комбинирани котли да бъдат заменени с ефективни кондензационни котли. Изискванията, съдържащи се в настоящия регламент, позволяват некондензационните котли, специално проектирани за такава конфигурация, да останат на пазара; целта е да се предотвратят неоправдани разходи за потребителите, да се даде време на производителите да разработят котли, предназначени за по-ефективни отоплителни технологии, и да се осигури на държавите членки време за обмисляне на националните строителни правилници.
(13)
Очаква се до 2020 г. комбинираният ефект от изискванията за екопроектиране, формулирани в настоящия регламент и в Делегиран регламент (ЕС) № 811/2013 на Комисията от 18 февруари 2013 г. за допълване на Директива 2010/30/ЕС на Европейския парламент и на Съвета по отношение на енергийното етикетиране на отоплителни топлоизточници, комбинирани топлоизточници, комплекти от отоплителен топлоизточник, регулатор на температурата и слънчево съоръжение и комплекти от комбиниран топлоизточник, регулатор на температурата и слънчево съоръжение (4), да доведе до прогнозирани годишни икономии на енергия от около 1 900 PJ (около 45 млн. т.н.е.), съответстващи на около 110 млн. тона емисии на CO2, и намаление на годишните емисиите на азотни окиси с около 270 хил. тона SOx-еквивалент в сравнение с това, което би било ако не се предприемат мерки.
(14)
Изискванията за екопроектиране следва да хармонизират консумацията на енергия, нивото на шума и изискванията за емисиите на азотни окиси за отоплителните и комбинираните топлоизточници в целия Съюз, като по този начин спомагат за по-доброто функциониране на вътрешния пазар и за подобряването на екологичните показатели на тези продукти.
(15)
Изискванията за екопроектиране не трябва да влияят на функционалните възможности и ценовата достъпност на отоплителните и комбинираните топлоизточници от гледна точка на крайния потребител и не трябва да влияят отрицателно върху здравето, безопасността и околната среда.
(16)
Изискванията за екопроектиране следва да бъдат въвеждани постепенно, за да се предостави достатъчно време на производителите да препроектират своите продукти, предмет на настоящия регламент. Графикът трябва да е такъв, че да бъдат взети предвид последствията за разходите на производителите, по-специално за малките и средните предприятия, като същевременно се осигури своевременно постигане на целите на настоящия регламент.
(17)
Параметрите на продуктите следва да бъдат измервани и изчислявани по надеждни, точни и възпроизводими методи, които са съобразени с общопризнатото съвременно техническо равнище на измервателните и изчислителните методи, включително и с хармонизираните стандарти (когато има такива), приети от европейските организации по стандартизация по искане на Комисията в съответствие с процедурите, определени в Регламент (ЕС) № 1025/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 25 октомври 2012 г. относно европейската стандартизация (5).
(18)
В съответствие с член 8, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО настоящият регламент определя кои процедури за оценка на съответствието се прилагат.
(19)
С цел да се улеснят проверките на съответствието производителите следва да предоставят информация в техническата документация, посочена в приложения IV и V към Директива 2009/125/ЕО, доколкото тази информация се отнася до изискванията, формулирани в настоящия регламент.
(20)
За да ограничи допълнително въздействието върху околната среда на отоплителните и комбинираните топлоизточници, производителите следва да предоставят информация относно демонтажа, рециклирането и/или обезвреждането.
(21)
В допълнение към правно обвързващите изисквания, формулирани в настоящия регламент, следва да бъдат набелязани базови стойности за сравнение на най-добрите налични технологии, за да се гарантира, че информацията относно екологичните показатели за жизнения цикъл на отоплителните и комбинираните топлоизточници е широко разпространена и е лесно достъпна.
(22)
Директива 92/42/ЕИО следва да бъде отменена, с изключение на член 7, параграф 2 и член 8 от същата и приложения III-V към нея, и в настоящия регламент да бъдат формулирани нови разпоредби, за да се гарантира разширяване на обхвата с топлоизточниците, различни от котли, да бъде повишена допълнително енергийната ефективност на отоплителните и комбинираните топлоизточници и да бъдат подобрени други значими екологични аспекти на отоплителните и комбинираните топлоизточници.
(23)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, учреден с член 19, параграф 1 от Директива 2009/125/ЕО,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
1. Настоящият регламент определя изисквания за екопроектиране във връзка с пускането на пазара и/или пускането в експлоатация на отоплителни и комбинирани топлоизточници с номинална топлинна мощност ≤ 400 kW, включително на такива, включени в комплекти от отоплителен топлоизточник, регулатор на температурата и слънчево съоръжение или в комплекти от комбиниран топлоизточник, регулатор на температурата и слънчево съоръжение, както е определено в член 2 от Делегиран регламент (ЕС) № 811/2013 на Комисията.
2. Настоящият регламент не се прилага за:
а)
топлоизточници, специално проектирани за използване на газообразни или течни горива, произведени предимно от биомаса;
б)
топлоизточници, използващи твърди горива;
в)
топлоизточници, попадащи в обхвата на Директива 2010/75/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (6);
г)
топлоизточници, произвеждащи топлина само с цел осигуряване на гореща вода за пиене или санитарни нужди;
д)
топлоизточници за пряко отопление и подаване на газообразни топлоносители като пара или въздух;
е)
отоплителни когенерационни агрегати с максимална електрическа мощност 50 kW или повече;
ж)
топлогенератори, проектирани за топлоизточници, както и корпуси на топлоизточници, подлежащи на оборудване с такива топлогенератори, пуснати на пазара преди 1 януари 2018 г. за замяна на топлогенератори от същия вид и на корпуси на топлоизточници от същия вид. Върху заместващия продукт или върху неговата опаковка трябва да бъде посочен ясно топлоизточникът, за който той е предназначен.
Член 2
Определения
В допълнение към определенията, формулирани в член 2 от Директива 2009/125/ЕО, за целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1)
„топлоизточник“ означава отоплителен топлоизточник или комбиниран топлоизточник за отопление и БГВ;
2)
„отоплителен топлоизточник“ означава съоръжение, което:
а)
осигурява топлина за водна централна отоплителна инсталация, за да се постигне и поддържа желаното ниво на температурата в затворено пространство, като сграда, жилище или стая; както и
б)
е оборудвано с един или повече топлогенератори;
3)
„комбиниран топлоизточник (за отопление и БГВ)“ означава отоплителен топлоизточник, който е проектиран да осигурява също топлинна енергия за гореща вода за питейни или санитарни нужди при зададени стойности на температурата, количествата и дебитите в дадени интервали от време и който се свързва към външен източник на вода за питейни или санитарни нужди;
4)
„водна централна отоплителна инсталация“ означава система, използваща вода като топлоносител, чрез който централно генерираната топлина се доставя до радиатори с цел отопление на сгради или на части от тях;
5)
„топлогенератор“ означава онази част от топлоизточника, която генерира топлинна енергия посредством един или няколко от следните процеси:
а)
изгаряне на изкопаеми горива и/или горива от биомаса;
б)
използване на ефекта на Джаул-Ленц в електросъпротивителни нагреватели;
в)
улавяне на топлина от източник от околната среда - въздушен, воден или от земята, и/или на отпадна топлина;
при което топлогенератор, проектиран за топлоизточник, и корпус на топлоизточник, подлежащ на оборудване с такъв топлогенератор, също се считат за топлоизточник;
6)
„корпус на топлоизточник“ означава частта от топлоизточник, проектирана с цел в нея да се монтира топлогенератор;
7)
„номинална топлинна мощност“ (Prated) означава обявената топлинна мощност, изразена в kW, на топлоизточник, използван за отопление на помещения и ако е приложимо, за подгряване на вода при стандартни условия; за отоплителните и комбинираните термопомпени агрегати стандартните условия за определяне на номиналната топлинна мощност са изчислителните проектни условия съгласно посоченото в приложение III, таблица 4;
8)
„стандартни условия“ означава условията на експлоатация на топлоизточниците при средни климатични условия, използвани за определяне на номиналната топлинна мощност, сезонната енергийна ефективност при отопление, енергийната ефективност при подгряване на вода, както и нивото на шума и емисиите на азотни окиси;
9)
„биомаса“ означава биоразградимата част на продукти, отпадъци и остатъци от биологичен произход от селското стопанство (включително растителни и животински вещества), горското стопанство и свързаните с тях отрасли, включително рибно стопанство и аквакултури, както и биоразградимата част на промишлени и битови отпадъци;
10)
„гориво от биомаса“ означава газообразно или течно гориво, произведено от биомаса;
11)
„изкопаемо гориво“ означава течно или газообразно изкопаемо гориво с органичен произход;
12)
„отоплителен котел“ означава отоплителен топлоизточник, който генерира топлинна енергия чрез изгаряне на изкопаеми горива и/или горива от биомаса, и/или чрез електросъпротивителни нагревателни елементи, използващи ефекта на Джаул-Ленц;
13)
„комбиниран котел (за отопление и БГВ)“ означава отоплителен котел, който е предназначен да осигурява също и битова гореща вода - питейна или за санитарни нужди - при зададени стойности на температурата, количествата и дебита в даден интервал от време, и който се свързва към външен източник на питейна вода или вода за санитарни нужди;
14)
„електрически отоплителен котел“ означава отоплителен котел, който генерира топлинна енергия само чрез използване на ефекта на Джаул-Ленц в електросъпротивителни нагревателни елементи;
15)
„електрически комбиниран котел (за отопление и БГВ)“ означава комбиниран котел, който генерира топлинна енергия само чрез използване на ефекта на Джаул-Ленц в електросъпротивителни нагревателни елементи;
16)
„отоплителен когенерационен агрегат“ означава отоплителен топлоизточник, произвеждащ едновременно топлинна енергия и електроенергия в рамките на един и същи процес;
17)
„отоплителен термопомпен агрегат“ означава отоплителен топлоизточник, използващ топлина от източник от околната среда - въздушен, воден или от земята, и/или отпадна топлина, за генерирането на топлинна енергия; отоплителният термопомпен агрегат може да разполага с един или повече допълнителни подгреватели, използващи ефекта на Джаул-Ленц в електросъпротивителни нагревателни елементи или изгарянето на изкопаеми горива и/или горива от биомаса;
18)
„комбиниран термопомпен агрегат (за отопление и БГВ)“ означава отоплителен термопомпен агрегат, който е проектиран да осигурява също гореща вода за питейни или санитарни нужди при зададени стойности на температурата, количествата и дебита в даден интервал от време и който се свързва към външен източник на вода за питейни или санитарни нужди;
19)
„допълнителен подгревател“ означава неприоритетно използван подгревател, генериращ топлинна енергия в случаите, в които отоплителният товар надвишава номиналната топлинна мощност на приоритетно използвания подгревател;
20)
„сезонна енергийна ефективност при отопление“ (ηs ) означава отношението между отоплителния товар за определен отоплителен сезон, покриван от даден топлоизточник, и годишната консумация на енергия, която се изисква, за да се покрие този товар, изразено в проценти;
21)
„енергийна ефективност при подгряване на вода“ (ηwh ) означава отношението на полезната енергия във водата за питейни или санитарни нужди, осигурена от комбиниран топлоизточник за отопление и БГВ, към енергията, необходима за нейното генериране, изразено в проценти;
22)
„ниво на шума“ (LWA ) означава ниво на звуковата мощност по крива А в затворено помещение и/или на открито, изразено в dB;
23)
„коефициент на преобразуване“ (CC) означава коефициент, който отразява оценения среден к.п.д. от 40 % на производството на енергия в ЕС, посочен в Директива 2012/27/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (7); стойността на коефициента на преобразуване е CC = 2,5.
В приложение I са формулирани допълнителни определения за целите на приложения II-V.
Член 3
Изисквания за екопроектиране и график
1. Изискванията за екопроектиране на топлоизточници са дадени в приложение II.
2. Всяко изискване за екопроектиране се прилага в съответствие със следния график:
а)
от 26 септември 2015 г.:
i)
топлоизточниците следва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II, точка 1, буква а), подточки 3 и 5;
ii)
комбинираните топлоизточници следва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II, точка 2, буква а);
б)
от 26 септември 2017 г.:
i)
електрическите отоплителни топлоизточници, електрическите комбинирани топлоизточници, отоплителните когенерационни агрегати, отоплителните термопомпени агрегати и комбинираните термопомпени агрегати следва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II, точка 1, буква б);
ii)
комбинираните топлоизточници следва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II, точка 2, буква б);
в)
от 26 септември 2018 г. топлоизточниците следва да отговарят на изискванията, посочени в приложение II, точка 4, буква а).
3. Съответствието с изискванията за екопроектиране се измерва и изчислява съгласно изискванията, формулирани в приложение III.
Член 4
Оценяване на съответствието
1. Процедурата за оценяване на съответствието, посочена в член 8, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО, следва да бъде или системата за вътрешен контрол на проектирането, предвидена в приложение IV към посочената директива, или системата за управление, предвидена в приложение V към същата директива, без да се засягат член 7, параграф 2 и член 8 от Директива 92/42/ЕИО и приложения III-V към нея.
2. За целите на оценяването на съответствието техническата документация трябва да съдържа продуктовата информация, предвидена в приложение II, точка 5, буква б) от настоящия регламент.
Член 5
Процедура за проверка с цел надзор върху пазара
Когато се извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО, за да осигурят съответствие с формулираните в приложение II към настоящия регламент изисквания, органите на държавите членки прилагат процедурата за проверка, описана в приложение IV към настоящия регламент.
Член 6
Базови стойности за сравнение
Базовите стойности за сравнение с налични на пазара топлоизточници с най-добри показатели по времето на влизане в сила на настоящия регламент са дадени в приложение V.
Член 7
Преразглеждане
Не по-късно от пет години след датата на влизане в сила на настоящия регламент Комисията го преразглежда в светлината на техническия напредък при топлоизточниците и представя резултатите от това преразглеждане на Консултативния форум по екопроектиране. По-специално преразглеждането включва оценяване на следните аспекти:
а)
целесъобразността на определянето на изисквания за екопроектиране във връзка с емисиите на парникови газове, свързани с хладилни агенти;
б)
въз основа на методите за измерване в процес на разработване, нивото на изискванията за екопроектиране във връзка с емисиите на въглероден окис, въглеводороди и фини прахови частици, което може да бъде въведено;
в)
целесъобразността на определянето на по-строги изисквания за екопроектиране във връзка с енергийната ефективност на отоплителни котли и комбинирани котли, нивото на шума и емисиите на азотни окиси;
г)
целесъобразността на определянето на изисквания за екопроектиране на топлоизточници, специално предназначени за използване на газообразни и течни горива, произведени предимно от биомаса;
д)
валидността на стойността на коефициента на преобразуване;
е)
целесъобразността на сертифициране на трети страни.
Член 8
Преходни разпоредби
1. Що се отнася до сезонната енергийна ефективност при отопление, енергийната ефективност при подгряване на вода и нивото на шума, до 26 септември 2015 г. държавите членки могат да разрешават пускането на пазара и/или пускането в експлоатация на топлоизточници, които са в съответствие с действащите по време на приемането на настоящия регламент национални разпоредби.
2. Що се отнася до емисиите на азотни окиси, до 26 септември 2018 г. държавите членки могат да разрешават пускането на пазара и/или пускането в експлоатация на топлоизточници, които са в съответствие с действащите по време на приемането на настоящия регламент национални разпоредби.
Член 9
Отмяна
Директива 92/42/ЕИО се отменя, с изключение на член 7, параграф 2 и член 8 от нея и приложения III-V към нея, без да се засягат задълженията на държавите членки, свързани с транспонирането в националното законодателство и прилагането на посочената директива, докато започне прилагането на изискванията за екопроектиране, формулирани в приложение II към настоящия регламент.
Член 10
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 2 август 2013 година.
KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 813/2013
af 2. august 2013
om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF for så vidt angår krav til miljøvenligt design af anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF af 21. oktober 2009 om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter (1), særlig artikel 15, stk. 1,
efter høring af konsultationsforummet for miljøvenligt design, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til direktiv 2009/125/EF fastlægger Kommissionen krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter, der sælges og handles i betydelige mængder, har en væsentlig miljøpåvirkning og har et betydeligt potentiale med hensyn til at mindske deres miljøpåvirkning, uden at det medfører urimelige omkostninger.
(2)
Bestemmelser om varmtvandskedlers virkningsgrad er fastsat i Rådets direktiv 92/42/EØF af 21. maj 1992 om krav til virkningsgrad i nye varmtvandskedler, der anvender flydende eller luftformigt brændsel (2).
(3)
Ifølge artikel 16, stk. 2, litra a), i direktiv 2009/125/EF udsteder Kommissionen efter proceduren i samme direktivs artikel 19, stk. 3, og kriterierne i artikel 15, stk. 2, og efter høring af Konsultationsforummet for miljøvenligt design eventuelt gennemførelsesforanstaltninger for produkter, der frembyder et stort potentiale for en omkostningseffektiv nedbringelse af drivhusgasemissionerne, f.eks. varme- og varmtvandsanlæg.
(4)
Kommissionen har udført en forberedende undersøgelse af de tekniske, miljømæssige og økonomiske aspekter af anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, som typisk anvendes i EU. Undersøgelsen er foretaget i samarbejde med interessenter og berørte parter fra EU og tredjelande, og resultaterne er gjort offentligt tilgængelige.
(5)
De miljøaspekter af anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, der er udpeget som væsentlige i forbindelse med denne forordning, er energiforbruget i brugsfasen og (for varmepumpeanlæg) lydeffektniveauet. For anlæg til rumopvarmning, der anvender fossile brændsler, er emissioner af kvælstofilter, kulilte, partikler og kulbrinter også udpeget som væsentlige miljøaspekter.
(6)
Det er ikke hensigtsmæssigt at fastsætte krav til miljøvenligt design for emissioner af kulilte, partikler og kulbrinter, da der endnu ikke findes en egnet europæisk målemetode. Med henblik på at udvikle sådanne målemetoder har Kommissionen givet de europæiske standardiseringsorganisationer mandat til at overveje krav til miljøvenligt design for disse emissioner under revisionen af denne forordning. Det bør være muligt at opretholde og indføre nationale bestemmelser om krav til miljøvenligt design for emissioner af kulilte, partikler og kulbrinter fra anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, indtil de tilsvarende EU-krav til miljøvenligt design træder i kraft. Bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/142/EF af 30. november 2009 om gasapparater (3), som sætter grænser for gasapparaters udsendelse af forbrændingsprodukter af hensyn til sundhed og sikkerhed, bør ikke berørt.
(7)
Den forberedende undersøgelse viser, at det ikke er nødvendigt at stille krav til andre parametre for miljøvenligt design, jf. direktiv 2009/125/EF, bilag I, del 1, i forbindelse med anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning. Drivhusgasemissioner fra kølemidler, der i dag anvendes i varmepumpeanlæg til opvarmning af den europæiske bygningsmasse, udpeges f.eks. ikke som væsentlige. Om der bør stilles krav til miljøvenligt design for disse drivhusgasemissioner, vurderes igen, når denne forordning revideres.
(8)
Denne forordnings anvendelsesområde bør omfatte kedelanlæg til rumopvarmning, kraftvarmeanlæg til rumopvarmning og varmepumpeanlæg til rumopvarmning, som leverer varme til vandbaserede centralvarmesystemer til rumopvarmning, samt kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning og varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, som leverer varme til vandbaserede centralvarmesystemer til rumopvarmning og opvarmning af varmt drikke- og brugsvand. Disse forsyningsanlæg er konstrueret til brug med flydende eller gasformige brændsler, herunder biomasse (dog ikke primært), elektricitet og omgivende varme eller overskudsvarme.
(9)
Forsyningsanlæg, der er konstrueret til brug med flydende eller gasformige brændsler, som overvejende (over 50 %) er fremstillet af biomasse, har særlige tekniske egenskaber, som gør det nødvendigt at foretage yderligere tekniske, økonomiske og miljømæssige analyser. Afhængigt af resultatet af disse analyser, bør der eventuelt senere fastsættes krav til miljøvenligt design af sådanne forsyningsanlæg.
(10)
Det årlige energiforbrug for anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning blev anslået til at have været 12 089 PJ (ca. 289 mio. tons olieækvivalent (Mtoe)) i EU i 2005, hvilket svarer til 698 mio. tons CO2-emissioner. Hvis der ikke træffes specifikke foranstaltninger, forventes dette årlige energiforbrug at stige til 10 688 PJ i 2020. De årlige emissioner af kvælstofilter i forbindelse med anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning blev anslået til at have været 821 kt SOx-ækvivalent i EU i 2005. Hvis der ikke træffes specifikke foranstaltninger, forventes de årlige emissioner at stige til 783 kt SOx-ækvivalent i 2020. De forberedende undersøgelser har vist, at energiforbruget og emissionerne af kvælstofilter i forbindelse med anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning kan reduceres væsentligt.
(11)
Energiforbruget i anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning kan reduceres ved anvendelse af allerede eksisterende omkostningseffektive og generiske teknologier, der kan sænke de samlede omkostninger til anskaffelse og drift af disse produkter.
(12)
I EU er der næsten fem mio. boliger med fælles aftræk. Af tekniske grunde kan eksisterende kedelanlæg til rumopvarmning og kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning ikke erstattes af effektive kondensationskedler i boliger med fælles aftræk. I henhold til i denne forordning kan ikke-kondensationskedler, der specifikt er konstrueret til sådanne anlæg, forblive på markedet. Dermed undgås unødige omkostninger for forbrugerne, producenterne får tid til at udvikle kedler til mere effektive opvarmningsteknologier, og medlemsstaterne får tid til at gennemgå de nationale bygningsreglementer.
(13)
Den kombinerede effekt af kravene til miljøvenligt design i denne forordning og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 811/2013 af 18. februar 2013 om udbygning af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/30/EU for så vidt angår energimærkning af anlæg til rumopvarmning, anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, pakker med anlæg til rumopvarmning, temperaturstyring og solvarmekomponent samt pakker med anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, temperaturstyring og solvarmekomponent (4) forventes i tiden frem til 2020 at føre til årlige energibesparelser på ca. 1 900 PJ (ca. 45 mio. tons olieækvivalent), hvilket svarer til ca. 110 mio. tons CO2-emissioner, og en reduktion i de årlige emissioner af kvælstofilter på ca. 270 kt SOx-ækvivalent sammenlignet med en situation, hvor der ikke gribes ind.
(14)
Krav til miljøvenligt design bør harmonisere kravene vedrørende energiforbrug, lydeffektniveau og emissioner af kvælstofilter for vandvarmere og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning i hele EU, hvilket vil styrke gennemførelsen af det indre marked og forbedre disse produkters miljømæssige egenskaber.
(15)
Kravene til miljøvenligt design bør ikke påvirke prisen eller brugsegenskaberne for anlæg til rumopvarmning eller anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, sådan som de opleves af slutbrugeren, eller skade sundhed, sikkerhed eller miljø.
(16)
Kravene til miljøvenligt design bør indføres gradvis for at give producenterne tilstrækkelig tid til at foretage de nødvendige designændringer af produkter, der er omfattet af denne forordning. Faserne bør planlægges, så der tages hensyn til omkostningsvirkningen for producenter, herunder navnlig små og mellemstore virksomheder, samtidig med at forordningens målsætninger nås inden for den planlagte tidsramme.
(17)
Produktparametre bør måles og beregnes ved hjælp af pålidelige, nøjagtige og reproducerbare metoder under anvendelse af de nyeste, almindeligt anerkendte måle- og beregningsmetoder, herunder harmoniserede standarder, når sådanne er vedtaget af de europæiske standardiseringsorganisationer på anmodning fra Kommissionen, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1025/2012 af 25. oktober 2012 europæisk standardisering (5).
(18)
I overensstemmelse med artikel 8, stk. 2, i direktiv 2009/125/EF præciserer denne forordning de gældende procedurer for overensstemmelsesvurdering.
(19)
For at lette kontrollen af overensstemmelsen bør producenterne give oplysninger i den i bilag IV og V til direktiv 2009/125/EF omhandlede tekniske dokumentation i det omfang, oplysningerne vedrører kravene i denne forordning.
(20)
For yderligere at begrænse miljøpåvirkningen fra anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning bør producenterne give oplysninger om demontering, genvinding og/eller bortskaffelse.
(21)
Ud over de retligt bindende krav i denne forordning bør der angives vejledende referenceværdier for de bedste tilgængelige teknologier med henblik på at sikre, at oplysninger om de miljømæssige egenskaber ved anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning i hele deres livscyklus er bredt og let tilgængelige.
(22)
Med undtagelse af artikel 7, stk. 2, og artikel 8 samt bilag III-V bør direktiv 92/42/EØF ophæves, og der bør i denne forordning fastsættes nye bestemmelser, som sikrer, at anvendelsesområdet udvides til andre forsyningsanlæg end kedler med henblik på yderligere at forbedre energieffektiviteten i anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning og forbedre andre væsentlige miljøaspekter af anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning.
(23)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 19, stk. 1, i direktiv 2009/125/EF -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Denne forordning fastsætter krav til miljøvenligt design som forudsætning for, at anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning med en nominel nytteeffekt på ≤ 400 kW må bringes i omsætning og/eller tages i brug; dette gælder også anlæg, der indgår i pakker med anlæg til rumopvarmning, temperaturstyring og solvarmekomponent eller pakker med anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, temperaturstyring og solvarmekomponent, jf. definitionerne i artikel 2 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 811/2013.
2. Denne forordning finder ikke anvendelse på:
a)
forsyningsanlæg, der specifikt er konstrueret til at anvende flydende eller gasformige brændsler, som overvejende er fremstillet af biomasse
b)
forsyningsanlæg, der anvender fast brændsel
c)
forsyningsanlæg, der er omfattet af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU (6)
d)
forsyningsanlæg, der kun producerer varme med henblik på at levere varmt drikke- eller brugsvand
e)
forsyningsanlæg til opvarmning og distribution af gasformige varmeoverføringsmedier, som f.eks. damp eller luft
f)
kraftvarmeanlæg til rumopvarmning med en maksimal elkapacitet på 50 kW eller derover
g)
varmeproducerende enheder, der er konstrueret til forsyningsanlæg, og kroppe bestemt til at blive udstyret med sådanne varmeproducerende enheder, bragt i omsætning inden den 1. januar 2018 som reservedele til udskiftning af identiske varmeproducerende enheder og identiske kroppe. På udskiftningsproduktet eller dettes emballage angives det klart, hvilket forsyningsanlæg det er beregnet til.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning gælder definitionerne i direktiv 2009/125/EF, og derudover forstås ved:
1) »forsyningsanlæg«: anlæg til rumopvarmning eller anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning
2) »anlæg til rumopvarmning«: et apparat, der
3) »anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning«: et anlæg til rumopvarmning, der er konstrueret til inden for bestemte tidsrum også at levere varmt drikke- eller brugsvand ved bestemte temperaturniveauer og gennemstrømningshastigheder og i bestemte mængder, og som er tilsluttet en ekstern drikke- eller brugsvandforsyning
4) »vandbaseret centralvarmesystem«: et system, der bruger vand som varmeoverføringsmedie til at distribuere centralt produceret varme til varmegivere til rumopvarmning af bygninger eller dele heraf
5) »varmeproducerende enhed«: den del af et forsyningsanlæg, der producerer varme ved hjælp af en eller flere af følgende processer:
idet en varmeproducerende enhed, der er konstrueret til et forsyningsanlæg, og en krop bestemt til at blive udstyret med en sådan varmeproducerende enhed, også betragtes som et forsyningsanlæg
6) »krop«: den del af et forsyningsanlæg, der er bestemt til at få monteret en varmeproducerende enhed
7) »nominel nytteeffekt« (Prated): forsyningsanlæggets angivne effekt under rumopvarmning og evt. vandopvarmning ved standarddriftsforhold udtrykt i kW; for varmepumpeanlæg til rumopvarmning og varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning er standarddriftsforholdene ved bestemmelse af den nominelle nytteeffekt de dimensionerende referencebetingelser, der er anført i bilag III, tabel 4
8) »standarddriftsforhold«: standarddriftsforholdene for forsyningsanlæg under gennemsnitlige klimaforhold ved bestemmelse af den nominelle nytteeffekt, årsvirkningsgraden ved rumopvarmning, energieffektiviteten ved vandopvarmning, lydeffektniveauet og emissionerne af kvælstofilter
9) »biomasse«: den bionedbrydelige del af produkter, affald og restprodukter af biologisk oprindelse fra landbrug (herunder vegetabilske og animalske stoffer), skovbrug og tilknyttede industrier, herunder fiskeri og akvakultur, samt den bionedbrydelige del af industriaffald og kommunalt affald
10) »biomassebrændsel«: flydende eller gasformigt brændstof fremstillet på grundlag af biomasse
11) »fossilt brændsel«: flydende eller gasformigt brændstof af fossil oprindelse
12) »kedelanlæg til rumopvarmning«: et anlæg til rumopvarmning, der producerer varme ved forbrænding af fossilt brændsel og/eller biomassebrændsel og/eller jouleeffekten i modstandsvarmelegemer
13) »kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning«: et kedelanlæg til rumopvarmning, der er konstrueret til inden for bestemte tidsrum også at levere varmt drikke- eller brugsvand ved bestemte temperaturniveauer og gennemstrømningshastigheder og i bestemte mængder, og som er tilsluttet en ekstern drikke- eller brugsvandforsyning
14) »elektrisk kedelanlæg til rumopvarmning«: et kedelanlæg til rumopvarmning, der producerer varme ved hjælp af jouleeffekten i modstandsvarmelegemer
15) »elektrisk kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning«: et kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, der producerer varme ved hjælp af jouleeffekten i modstandsvarmelegemer
16) »kraftvarmeanlæg til rumopvarmning«: et anlæg til rumopvarmning, der på én gang producerer varme og elektricitet i én proces
17) »varmepumpeanlæg til rumopvarmning«: et anlæg til rumopvarmning, der producerer varme ved hjælp af omgivende varme fra en luftkilde, vandkilde eller jordkilde og/eller overskudsvarme; et varmepumpeanlæg til rumopvarmning kan være udstyret med et eller flere supplerende forsyningsanlæg, der producerer varme ved hjælp af jouleeffekten i modstandsvarmelegemer eller forbrænding af fossilt brændsel og/eller biomassebrændsel
18) »varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning«: et varmepumpeanlæg til rumopvarmning, der er konstrueret til inden for bestemte tidsrum også at levere varmt drikke- eller brugsvand ved bestemte temperaturniveauer og gennemstrømningshastigheder og i bestemte mængder, og som er tilsluttet en ekstern drikke- eller brugsvandforsyning
19) »supplerende forsyningsanlæg«: et sekundært forsyningsanlæg, der producerer varme, hvis varmebehovet overstiger den nominelle nytteeffekt for det primære forsyningsanlæg
20) »årsvirkningsgrad ved rumopvarmning« (ηs ): forholdet mellem rumopvarmningsbehovet i en bestemt sæson, der forsynes af et forsyningsanlæg, og det årlige energiforbrug, der kræves for at opfylde dette behov, udtrykt i procent
21) »energieffektivitet ved vandopvarmning« (ηwh ): forholdet mellem nytteenergien i det drikke- eller brugsvand, der leveres af et anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, og den energi, der kræves til dens produktion, udtrykt i procent
22) »lydeffektniveau« (LWA ): det A-vægtede lydeffektniveau indendørs og/eller udendørs udtrykt i dB
23) »omregningskoefficient« (CC): en koefficient, der afspejler elproduktionens anslåede gennemsnitlige effektivitet på 40 % i EU, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (7); værdien af omregningskoefficienten er CC = 2,5.
For bilag II-V er der anført yderligere definitioner i bilag I.
Artikel 3
Krav til miljøvenligt design og tidsplan
1. Kravene til miljøvenligt design af forsyningsanlæg er opstillet i bilag II.
2. De forskellige krav til miljøvenligt design træder i kraft efter følgende tidsplan:
a)
fra den 26. september 2015:
i)
skal forsyningsanlæg opfylde kravene i bilag II, punkt 1, litra a), samt punkt 3 og 5
ii)
skal anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning opfylde kravene i bilag II, punkt 2, litra a)
b)
fra den 26. september 2017:
i)
skal elektriske kedelanlæg til rumopvarmning, elektriske kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, kraftvarmeanlæg til rumopvarmning, varmepumpeanlæg til rumopvarmning og varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning opfylde kravene i bilag II, punkt 1, litra b)
ii)
skal anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning opfylde kravene i bilag II, punkt 2, litra b)
c)
fra den 26. september 2018 skal forsyningsanlæg opfylde kravene i bilag II, punkt 4, litra a).
3. Om kravene til miljøvenligt design er opfyldt, fastslås ved målinger og beregninger, der opfylder kravene i bilag III.
Artikel 4
Overensstemmelsesvurdering
1. Proceduren for overensstemmelsesvurdering i artikel 8, stk. 2, i direktiv 2009/125/EF er den interne designkontrol, der er fastlagt i samme direktivs bilag IV, eller det forvaltningssystem, der er fastlagt i samme direktivs bilag V, jf. dog artikel 7, stk. 2, og artikel 8 samt bilag III til V i Rådet direktiv 92/42/EØF.
2. I forbindelse med overensstemmelsesvurdering skal den tekniske dokumentation omfatte resultaterne af den beregning, der er beskrevet i punkt 5, litra b), i denne forordnings bilag II.
Artikel 5
Verifikationsprocedure i forbindelse med markedstilsyn
Medlemsstaternes myndigheder skal, når de udfører markedstilsyn i henhold til artikel 3, stk. 2, i direktiv 2009/125/EF for at sikre overensstemmelse med kravene i denne forordnings bilag II, anvende verifikationsproceduren i denne forordnings bilag IV.
Artikel 6
Vejledende referenceværdier
De vejledende referenceværdier for de miljømæssigt bedste forsyningsanlæg på markedet på tidspunktet for ikrafttrædelsen af denne forordning er anført i bilag V.
Artikel 7
Revision
Kommissionen reviderer denne forordning i lyset af den teknologiske udvikling på området for forsyningsanlæg og forelægger Konsultationsforummet for miljøvenligt design resultaterne af revisionen senest fem år efter forordningens ikrafttrædelse. Ved revisionen skal det navnlig vurderes:
a)
om det vil være hensigtsmæssigt at fastsætte krav til miljøvenligt design for så vidt angår drivhusgasemissioner, der skyldes kølemidler
b)
hvor omfattende krav til miljøvenligt design for så vidt angår emission af kulilte, kulbrinter og partikler, de målemetoder, der er under udvikling, giver grundlag for at indføre
c)
om det vil være hensigtsmæssigt at fastsætte strengere krav til miljøvenligt design for så vidt angår energieffektiviteten af kedelanlæg til rumopvarmning og kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, lydeffektniveauet og emissioner af kvælstofilter
d)
om det vil være hensigtsmæssigt at fastsætte krav til miljøvenligt design for forsyningsanlæg, der specifikt er konstrueret til brug med flydende eller gasformige brændsler, som overvejende er fremstillet af biomasse
e)
om omregningskoefficientens værdi fortsat er gyldig
f)
om tredjepartscertificering vil være hensigtsmæssig.
Artikel 8
Overgangsbestemmelser
1. Indtil den 26. september 2015 kan medlemsstaterne tillade, at forsyningsanlæg bringes i omsætning og/eller tages i brug, hvis de opfylder de nationale bestemmelser om årsvirkningsgrad ved rumopvarmning, energieffektivitet ved vandopvarmning og lydeffektniveau, der er i kraft ved denne forordnings vedtagelse.
2. Indtil den 26. september 2018 kan medlemsstaterne tillade, at forsyningsanlæg bringes i omsætning og/eller tages i brug, hvis de opfylder de nationale bestemmelser om emission af kvælstofilter, der er i kraft ved denne forordnings vedtagelse.
Artikel 9
Ophævelse
Med undtagelse af artikel 7, stk. 2 og artikel 8 samt bilag III-V ophæves Rådets direktiv 92/42/EØF, uden at dette berører medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til direktivets gennemførelse i national ret og anvendelse, i tiden frem til kravene til miljøvenligt design i denne forordnings bilag II træder i kraft.
Artikel 10
Ikrafttrædelse
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i enhver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 2. august 2013.