РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 923/2012 НА КОМИСИЯТА
от 26 септември 2012 година
за определяне на общи правила за полетите и разпоредби за експлоатация относно аеронавигационните услуги и процедури, и за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 1035/2011 и регламенти (ЕО) № 1265/2007, (ЕО) № 1794/2006, (ЕО) № 730/2006, (ЕО) № 1033/2006 и (ЕС) № 255/2010
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 551/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. относно организацията и използването на въздушното пространство в единното европейско небе (Регламент за въздушното пространство) (1), и по-специално член 4, букви а) и б) от него,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 216/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 20 февруари 2008 г. относно общи правила в областта на гражданското въздухоплаване и за създаване на Европейска агенция за авиационна безопасност (Основния регламент за EASA (2)), и по-специално членове 8 и 8б от него, както и приложение Vб към него,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно Регламент (ЕО) № 551/2004 и Регламент (ЕО) № 216/2008 от Комисията се изисква да приеме правила за прилагане, с оглед да се приемат съответни разпоредби относно правилата за полети въз основа на стандартите и препоръчителните практики на Международната организация за гражданско въздухоплаване (ИКАО), както и да се хармонизира прилагането на класификацията на въздушното пространство на ИКАО, с цел да се гарантира непрекъснато осигуряване на безопасно и ефикасно обслужване на въздушното движение в рамките на единното европейско небе.
(2)
В съответствие с член 8, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 549/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 10 март 2004 г. за определяне на рамката за създаването на Единно европейско небе (3), на Евроконтрол бе даден мандат да подпомага Комисията при разработването на правила за прилагане, които установяват съответни разпоредби относно правилата за полети въз основа на стандартите и препоръчителните практики на ИКАО, и хармонизират прилагането на класификацията на въздушното пространство на ИКАО.
(3)
В съответствие с член 1, параграф 3 и член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004, както и с член 2 от Регламент (ЕО) № 216/2008, инициативата за единното европейско небе следва да подпомогне държавите членки в изпълнението на техните задължения съгласно Чикагската конвенция от 1944 г. за международно гражданско въздухоплаване (наричана по-нататък „Чикагската конвенция“), като осигури общо тълкуване и прилагане.
(4)
Целта на Регламент (ЕО) № 551/2004 е да се подкрепи концепцията за все по-интегрирано оперативно въздушно пространство в контекста на общата транспортна политика, както и да се установят общи процедури за проектиране, планиране и управление, осигурявайки ефикасно и безопасно осъществяване на управлението на въздушното движение. Тази цел е от особено значение за бързото въвеждане на функционалните блокове въздушно пространство в единното европейско небе.
(5)
Резултатите от работата, извършена от съвместната група, създадена от Комисията, Евроконтрол и ИКАО, която въз основа на подадената от държавите членки информация анализира и обобщи разликите между тях във връзка със стандартите на ИКАО относно правилата за полети и съответните разпоредби за аеронавигационно обслужване, потвърждават необходимостта от стандартизирането на общи правила и различия по отношение на единното европейско небе.
(6)
С оглед да се гарантира безопасно, ефективно и експедитивно международно въздушно движение и да се подпомогне установяването на функционални блокове въздушно пространство, всички участници в единното европейско небе следва да се придържат към общ набор от правила. Освен това от ключово значение за безопасността на трансграничните дейности е създаването на прозрачна регулаторна система, чрез която на участниците да може да се гарантира правна сигурност и предвидимост. За тази цел следва да бъдат установени стандартизирани правила за полети и съответни разпоредби за експлоатация относно аеронавигационните услуги и процедури, и те да бъдат допълнени при необходимост с документи с насоки и/или приемливи средства за осигуряване на съответствие.
(7)
За постигането на тези цели ИКАО следва да бъде уведомявана от държавите членки само за съвместно приети европейски разлики в области, които попадат в обхвата на правото на Съюза. Тези разлики следва да се установяват и наблюдават чрез постоянен процес.
(8)
Държавите членки, които са приели разпоредби, допълващи даден стандарт на ИКАО, следва да продължат да ги прилагат до приемането на съответните разпоредби на Съюза, ако те считат това за все още необходимо и при условие че тези допълнителни разпоредби не представляват разлика по Чикагската конвенция или спрямо действащото законодателство на Съюза.
(9)
Настоящият регламент следва да се прилага, без да се засягат задълженията и правата на държавите членки над открито море, в съответствие с член 12 от Чикагската конвенция и особено с приложение 2 към Чикагската конвенция, както и задълженията на държавите членки и на Съюза съгласно Конвенцията на Организацията на обединените нации по морско право и задълженията на държавите членки по Конвенцията за международните правила за предпазване от сблъскване на море, 1972 г.
(10)
В съответствие с член 1, параграф 2 от Рамковия регламент (ЕО) № 549/2004 регулаторната рамка за създаването на Единно европейско небе не обхваща военните операции и учения.
(11)
Съществуващият процес за изменение на стандартите и препоръчителните практики на ИКАО в рамките на Чикагската конвенция не се разглежда в настоящия регламент.
(12)
Разширяването на обхвата на компетенциите на EASA, така че те да включват безопасността на управлението на въздушното движение, изисква съгласуваност между разработването на правилата за прилагане съгласно Регламент (ЕО) № 551/2004 и Регламент (ЕО) № 216/2008.
(13)
С цел да се осигури съгласуваност между транспонирането на разпоредбите на приложение 2 към Чикагската конвенция, изложени в настоящия регламент, и бъдещите разпоредби, произтичащи от други приложения към Чикагската конвенция, които ще бъдат включени в следващите етапи на работа, както и прилагането на бъдещите правила на Съюза, първоначалните разпоредби следва да бъдат преразгледани при необходимост.
(14)
При необходимост следва да се актуализират други елементи на законодателството на Съюза, за да се позовават на настоящия регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
1. Целта на настоящия регламент е да се установят общи правила за полетите и разпоредби за експлоатация относно аеронавигационните услуги и процедури, които да се прилагат за общото въздушно движение в обхвата на Регламент (ЕО) № 551/2004.
2. Настоящият регламент се прилага по-специално за ползватели на въздушното пространство и въздухоплавателни средства, участващи в общото въздушно движение:
а)
експлоатирани в посока на, в границите на, или извън Съюза;
б)
с национални и регистрационни знаци на държава - членка на Съюза, и експлоатирани във всякакво въздушно пространство по начин, който да не противоречи на правилата, публикувани от страната, под чиято юрисдикция е територията, над която се прелита.
3. Настоящият регламент се прилага също така за компетентните органи на държавите членки, доставчиците на аеронавигационно обслужване и съответния наземен персонал, участващ в експлоатацията на въздухоплавателните средства.
Член 2
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
1.
„точност“ (accuracy) е степента на съответствие между прогнозната или измерената стойност и действителната стойност;
2.
„договор ADS-C“ (ADS-C agreement) е план за докладване, който определя условията за докладване на данни ADS-C (т.е. данните, изисквани от органа за обслужване на въздушното движение, и честотата на предаване на докладите ADS-C, които трябва да бъдат договорени, преди ADS-C да се използва в обслужването на въздушното движение);
3.
„консултативно въздушно пространство“ (advisory airspace) е въздушно пространство с определени размери или установен маршрут, в границите на което се осигурява консултативно обслужване на въздушното движение;
4.
„консултативно трасе“ (advisory route) е установен маршрут, в границите на който се осигурява консултативно обслужване на въздушното движение;
5.
„фигурен пилотаж“ (aerobatic flight) означава целенасочено изпълнявани маневри от въздухоплавателно средство, включващи внезапни изменения на пространствената му позиция, неестествена пространствена позиция или неестествено изменение на скоростта, които не са необходими за нормален полет или за обучение за свидетелства за правоспособност или квалификации, различни от тези за фигурен пилотаж;
6.
„летище“ (aerodrome) е определена зона (включително всички сгради, инсталации и оборудване) на земя или вода или на неподвижно съоръжение, неподвижно съоръжение в открито море или плаващо съоръжение, предназначена да бъде използвана, изцяло или частично, за кацане, излитане и движение на въздухоплавателни средства по повърхността;
7.
„обслужване по летищен контрол“ (aerodrome control service) означава обслужване по контрол на въздушното движение (КВД) по отношение на летищното движение;
8.
„летищна контролна кула“ (aerodrome control tower) е орган, създаден за осигуряване на обслужване по контрол на въздушното движение по отношение на летищното движение;
9.
„летищно движение“ (aerodrome traffic) е всяко движение по маневрената площ на летището и всички полети на въздухоплавателни средства в района на дадено летище. Въздухоплавателните средства, експлоатирани в района на дадено летище, включват, но не само, въздухоплавателни средства, влизащи в летищния кръг на полетите или напускащи този кръг;
10.
„летищен кръг на полетите“ (aerodrome traffic circuit) е установен маршрут за полет на въздухоплавателните средства, летящи в района на дадено летище;
11.
„зона за летищно движение“ (aerodrome traffic zone) е въздушно пространство с определени размери, установено около летище за предпазване на летищното движение;
12.
„авиационна работа“ (aerial work) означава полет на въздухоплавателното средство, при който то се използва за специализирани услуги като услугите, свързани със селското стопанство, строителството, фотографията, топографските измервания, наблюдението и патрулирането, търсенето и спасяването, авиационната реклама и т.н.;
13.
„Аеронавигационна информация и публикация“ (Aeronautical Information Publication - AIP) е сборник, издаван или одобряван от дадена държава, който съдържа дългосрочна аеронавигационна информация от важно значение за въздушната навигация;
14.
„аеронавигационно мобилно обслужване“ (aeronautical mobile service) е мобилно обслужване между аеронавигационните станции и станциите на въздухоплавателните средства или между станциите на въздухоплавателните средства, в което могат да участват станциите на средствата за спасяване; в това обслужване могат да участват и аварийни радиопредаватели за указване на местоположение, които работят на специалните честоти, използвани при бедствия и аварии;
15.
„аеронавигационна станция“ (aeronautical station) е наземна станция за аеронавигационно мобилно обслужване. В някои случаи аеронавигационната станция може да бъде разположена на борда на плавателен съд или на платформа в морето;
16.
„самолет“ (aeroplane) е задвижвано от силова установка по-тежко от въздуха въздухоплавателно средство, получаващо подемната си сила в полет главно от аеродинамичната реакция върху повърхности, оставащи неподвижни при определени условия на полета;
17.
„бордова система за избягване на опасни сближения във въздуха“ (airborne collision avoidance system - ACAS) е система на борда на въздухоплавателното средство, използваща сигналите от транспондера за вторичен обзорен радар (SSR), която функционира независимо от наземното оборудване и предоставя на пилота информация за потенциално конфликтна ситуация с въздухоплавателни средства, оборудвани с транспондери за вторичен обзорен радар;
18.
„въздухоплавателно средство“ (aircraft) е всяка машина, която може да се поддържа в атмосферата от реакциите на въздуха, различни от реакциите на въздуха срещу земната повърхност;
19.
„адрес на въздухоплавателно средство“ (aircraft address) е уникална комбинация от 24 бита, служеща за обозначаване на въздухоплавателно средство за целите на връзката въздух - земя, навигацията и обзора;
20.
„наблюдение от въздухоплавателно средство“ (aircraft observation) е оценката на един или повече метеорологични елементи, извършена от въздухоплавателно средство в полет;
21.
„информация за полетите и метеорологичните условия (AIRMET)“ е информацията, издавана от метеорологична служба за следене за наличие или очаквана поява на определени метеорологични явления по маршрута, които могат да повлияят на безопасността на полетите на въздухоплавателни средства на малки височини и които не са били вече включени в прогнозата, предназначена за полети на малки височини в съответния район за полетна информация или негов подрайон;
22.
„връзка въздух - земя“ (air-ground communication) е двупосочна връзка между въздухоплавателни средства и станции или пунктове, разположени на земната повърхност;
23.
„контролна радиостанция въздух - земя“ (air-ground control radio station) е аеронавигационна далекосъобщителна станция, предназначена главно за осигуряване на връзката по провеждането на полетите и управлението на въздухоплавателните средства в даден район;
24.
„доклад за полет“ (air-report) означава доклад от въздухоплавателно средство в полет, изготвен в съответствие с изискванията за местоположение и докладване за експлоатация и/или за метеорологични условия.
25.
„рулиране по въздуха“ (air-taxiing) е движение на вертолет или друго вертикално излитащо и кацащо въздухоплавателно средство над повърхността на летището обикновено при наличие на земен ефект с пътна скорост, по-малка от 37 км/ч (20 kts);
26.
„въздушно движение“ (air traffic) означава всички въздухоплавателни средства в полет или движещи се по маневрената площ на дадено летище;
27.
„консултативно обслужване на въздушното движение“ (air traffic advisory service) е обслужване, предоставяно в консултативно въздушно пространство за осигуряване на сепарация, доколкото това практически е възможно, между въздухоплавателни средства, изпълняващи полети съгласно полетен план по правилата за полети по прибори;
28.
„разрешение по контрол на въздушното движение“ (air traffic control clearance) е разрешение за дадено въздухоплавателно средство да продължи своя маршрут при условията, определени от орган за контрол на въздушното движение;
29.
„инструкция за контрол на въздушното движение“ (air traffic control instruction) означава разпореждания, издадени от контрола на въздушното движение с цел да се изиска предприемането на конкретно действие от даден пилот;
30.
„обслужване по контрол на въздушното движение“ (air traffic control service) е обслужване, предоставяно с цел:
а)
предотвратяване на сблъскване:
1)
между въздухоплавателни средства; и
2)
между въздухоплавателни средства и препятствия по маневрената площ на летището; както и
б)
подреждане и поддържане на последователен поток на въздушното движение;
31.
„орган за контрол на въздушното движение“ (air traffic control unit) е общ термин, означаващ в различните случаи районен контролен център, орган за контрол на подхода или летищна контролна кула;
32.
„обслужване на въздушното движение (ОВД)“ (air traffic service - ATS) е общ термин с различно значение според случая - полетно-информационно обслужване, аварийно-оповестително обслужване, консултативно обслужване на въздушното движение, контрол на въздушното движение (контрол на района, контрол на подхода или контрол на летищното движение);
33.
„въздушни пространства на обслужване на въздушното движение“ (air traffic services airspaces) означава въздушни пространства с определени размери и азбучно обозначение, в които могат да се осъществяват определени видове полети и за които са установени обслужване на въздушното движение и правила за експлоатация;
34.
„пункт за събиране на докладите за обслужване на въздушното движение“ (air traffic services reporting office) е орган, създаден с цел получаване на представените преди излитане доклади, свързани с обслужването на въздушното движение, и полетни планове;
35.
„орган за обслужване на въздушното движение“ (air traffic services unit) е общ термин, означаващ в различните случаи орган за контрол на въздушното движение, център за полетна информация, летищен орган за полетно-информационно обслужване или пункт за събиране на докладите за обслужване на въздушното движение;
36.
„въздушен път“ (airway) e контролирано въздушно пространство (или негова част) с формата на коридор;
37.
„аварийно-оповестително обслужване“ (alerting service) е обслужване, предоставяно с цел уведомяване и оказване на необходимото съдействие на съответните организации, за въздухоплавателни средства, нуждаещи се от помощта на службите за търсене и спасяване;
38.
„резервно летище“ (alternate aerodrome) е летище, към което дадено въздухоплавателно средство може да продължи полета си, когато стане невъзможно или непрепоръчително то да продължи полета си към летището на местоназначение или да кацне на него. Резервните летища включват, както следва:
а)
„резервно летище при излитане“ (take-off alternate) е летище, на което дадено въздухоплавателно средство може да извърши кацане, ако възникне необходимост от това непосредствено след излитане и няма възможност да бъде използвано летището на излитане;
б)
„резервно летище по маршрута“ (en-route alternate) е летище, на което дадено въздухоплавателно средство може да извърши кацане, след като при полета по маршрута си е попаднало в нестандартни условия или аварийно състояние;
в)
„резервно летище по маршрута при ETOPS полети“ (ETOPS en-route alternate) е пригодно и подходящо резервно летище, на което даден самолет може да извърши кацане, след като при ETOPS полет по маршрута си е претърпял спиране на двигател или е попаднал в други нестандартни условия или аварийно състояние;
г)
„резервно летище на летището на кацане“ (destination alternate) е резервно летище, към което дадено въздухоплавателно средство може да продължи полета си, ако стане невъзможно или непрепоръчително то да кацне на летището на местоназначение;
39.
„абсолютна височина“ (altitude) е вертикалното разстояние, измерено от средното морско равнище (mean sea level - MSL) до определено ниво, точка или обект, приет за точка;
40.
„обслужване по контрол на подхода“ (approach control service) е обслужване по контрол на въздушното движение за долитащи или отлитащи контролирани полети;
41.
„орган за контрол на подхода“ (approach control unit) е орган за обслужване по контрол на въздушното движение за контролирани полети, долитащи към или отлитащи от едно или повече летища;
42.
„перон“ (apron) е определен район, предназначен за разполагане на въздухоплавателни средства с цел качване или слизане на пътници, товарене или разтоварване на пощенски пратки или товари, зареждане с гориво, паркиране или техническо обслужване;
43.
„районен контролен център (РКЦ)“ (area control centre - ACC) е орган, създаден за обслужване по контрол на въздушното движение за контролирани полети в контролираните райони под същата юрисдикция;
44.
„обслужване по контрол на района“ е обслужване по контрол на въздушното движение за контролирани полети в контролирани райони;
45.
„зонална навигация“ (area navigation - RNAV) означава метод за навигация, който позволява полета на въздухоплавателни средства по всякакъв желан маршрут в обхвата на наземни или космически помощни средства за навигация, или в границите на възможностите на автономни помощни средства, или комбинация от двете;
46.
„трасе за ОВД“ (ATS route) е определен маршрут, предназначен за направляване на потока въздушно движение за нуждите на обслужването на въздушното движение;
47.
„автоматичен зависим обзор - радиопредаване“ (automatic dependent surveillance - broadcast (ADS-B) е метод, по който въздухоплавателни средства, летищни превозни средства и други обекти могат автоматично в режим на радиопредаване да предават и/или приемат по съответна линия данни за идентификация, местонахождение и допълнителни данни при необходимост;
48.
„автоматичен зависим обзор - контракт“ (automatic dependent surveillance - contract (ADS-C) е средство, чрез което по линия за предаване на данни се обменя информация за условията на договор ADS-C между наземната система и въздухоплавателното средство, като се уточнява при какви условия ще започне предаването на доклади ADS-C и какви данни ще се съдържат в тях;
49.
„автоматична информация за летищен терминал (automatic terminal information service - ATIS)“ е автоматично предоставяне на текуща, рутинна информация на пристигащи и заминаващи въздухоплавателни средства в продължение на 24 часа или на определена част от нея:
а)
„автоматична информация за летищен терминал по линия за предаване на данни (Data link-automatic terminal information service (D-ATIS)“ означава предоставяне на ATIS посредством линия за предаване на данни;
б)
„гласова автоматична информация за летищен терминал (Voice-automatic terminal information service (Voice-ATIS)“ означава предоставяне на ATIS посредством непрекъснато повтарящо се гласово предаване;
50.
„долна граница на облачността“ (ceiling) е височината над земята или водата на долната граница на най-ниския облачен слой, намиращ се по-ниско от 6 000 m (20 000 ft) и закриващ повече от половината небе;
51.
„точка за преминаване“ (change-over point) е точката, в която дадено въздухоплавателно средство, изпълняващо полет по отсечка от трасе за ОВД, определено чрез високочестотни всенасочени радиопредаватели, се очаква да прехвърли основната си навигационна ориентация от средството зад него към средството пред него;
52.
„граница за действие на разрешението“ (clearance limit) означава точката, до която даденото на въздухоплавателното средство разрешение по контрол на въздушното движение е валидно;
53.
„облак от значение за експлоатацията“ (cloud of operational significance) е облак с височина на долната граница на облаците под 1 500 m (5 000 ft) или под най-голямата минимална секторна височина над морското равнище, като се взема по-голямата от двете стойности, или купесто-дъждовен облак или мощен купест облак на всякаква височина;
54.
„код (SSR)“ (code SSR) е номер, присвоен на конкретен многоимпулсен сигнал за отговор, предаван от транспондера в режим А или режим С;
55.
„компетентен орган“ (competent authority) e орган, определен от държавата членка за компетентен да осигури съответствие с изискванията на настоящия регламент;
56.
„контролиран район“ (control area) е контролирано въздушно пространство, простиращо се нагоре от определена граница над земната повърхност;
57.
„контролирано летище“ (controlled aerodrome) е летище, на което се осигурява обслужване по контрол на летищното движение, независимо дали е налице или не контролирана зона;
58.
„контролирано въздушно пространство“ (controlled airspace) е въздушно пространство с определени размери, в границите на което се осигурява обслужване по контрол на въздушното движение в съответствие с класификацията на въздушното пространство;
59.
„контролиран полет“ (controlled flight) е всеки полет, който е предмет на разрешение по контрол на въздушното движение;
60.
„връзка между ръководителите на полети и пилотите чрез линия за предаване на данни“ (controller-pilot data link communications (CPDLC)“ е средство за комуникация между ръководителя на полети и пилота по линия за предаване на данни за целите на контрола на въздушното движение (КВД);
61.
„контролирана зона“ (control zone) е контролирано въздушно пространство, простиращо се от земната повърхност нагоре до определена горна граница;
62.
„крейсерски набор“ (cruise climb) е пилотиране на самолет в крейсерски режим, осигуряващо нарастване на абсолютната височина при намаляване масата на самолета;
63.
„крейсерско ниво“ (cruising level) е ниво, поддържано в продължение на значителна част от полета;
64.
„текущ полетен план (current flight plan - CPL)“ е полетен план, включващ възможните промени, предизвикани от последващи разрешения;
65.
„опасна зона“ (danger area) е въздушно пространство с определени размери, в границите на което за посочени периоди от време може да се осъществява дейност, представляваща опасност за полетите на въздухоплавателни средства;
66.
„връзка по линия за предаване на данни“ (data link communications) е форма на комуникация, предназначена за обмен на съобщения по линия за предаване на данни;
67.
„стойност“ (datum) означава количество или набор от количества, които могат да служат за справка или като база за изчисляване на други количества;
68.
„разрешение от по-низшестоящ орган“ (downstream clearance) означава разрешение, издадено на въздухоплавателно средство от орган за контрол на въздушното движение, който не е настоящият контролиращ орган на това въздухоплавателно средство;
69.
„разчетно изтекло време“ (estimated elapsed time) е разчетното време, необходимо за придвижване от една основна точка до друга;
70.
„разчетно време за начало на движението“ (estimated off-block time) е разчетното време, в което самолетът ще започне движение, свързано с излитане;
71.
„разчетно време на долитане“ (estimated time of arrival) означава за полети по правилата за полети по прибори (ППП) разчетното време, в което въздухоплавателното средство ще долети над точка, определена с използване на навигационни помощни средства, от която започва процедурата за кацане по прибори, а при отсъствие на навигационни помощни средства, свързани с това летище - времето, в което въздухоплавателното средство ще долети над летището. За полети, изпълнявани по правилата за визуални полети (ПВП), това е разчетното време, в което въздухоплавателното средство ще долети над летището;
72.
„предполагаемо време на подход“ (expected approach time) е времето, в което органът за КВД очаква долитащо със закъснение въздухоплавателно средство, задържано над точката за изчакване, да я напусне, за да завърши подхода си за кацане. Действителното време на напускане на точката за изчакване ще зависи от разрешението за подход;
73.
„попълнен полетен план“ (filed flight plan - FPL) е план за полета във вида, представен на органа за обслужване на въздушното движение, попълнен от пилота или упълномощено лице, без каквито и да са последващи промени;
74.
„член на летателния екипаж“ (flight crew member) е правоспособен член на екипажа, на когото са възложени задължения от съществено значение за експлоатацията на дадено въздухоплавателно средство през полетното дежурство;
75.
„център за полетна информация“ (flight information centre) е орган, създаден за осигуряване на полетно-информационно обслужване и аварийно-оповестително обслужване;
76.
„район за полетна информация“ (flight information region) е въздушно пространство с определени размери, в границите на което се осигурява полетно-информационно обслужване и аварийно-оповестително обслужване;
77.
„полетно-информационно обслужване“ (flight information service) е обслужване, предоставяно с цел подпомагане и даване на полезна информация за безопасно и ефикасно изпълнение на полетите;
78.
„полетно ниво“ (flight level - FL) е повърхност на постоянно атмосферно налягане, отнесена към специфична стойност на налягане, 1013,2 хектопаскала (hPa), и отделена от други такива повърхности посредством определени интервали от налягане;
79.
„полетен план“ (flight plan) е специфична информация, предоставяна на органите за обслужване на въздушното движение, отнасяща се за предстоящ полет или част от полет на въздухоплавателно средство;
80.
„видимост в полет“ (flight visibility) е видимостта от пилотската кабина на въздухоплавателното средство по направление на полета;
81.
„прогноза“ (forecast) е описание на метеорологичните условия, очаквани в конкретен момент или в период от време в определен район или част от въздушното пространство;
82.
„приземна видимост“ (ground visibility) е видимост на летището, докладвана от упълномощен наблюдател или от автоматични системи;
83.
„курс“ (heading) е направлението на надлъжната ос на въздухоплавателното средство, изразявано обикновено в градуси спрямо северното направление (на истинския, магнитния, компасния или условния меридиан);
84.
„относителна височина“ (height) е вертикалното разстояние до дадено ниво, точка или обект, приет за точка, измерено от определена отправна точка;
85.
„вертолет“ (helicopter) е по-тежко от въздуха въздухоплавателно средство, което се поддържа в полет главно чрез реакция на въздуха с един или няколко носещи винта, завъртани от силова установка около оси, намиращи се в приблизително вертикално положение;
86.
„въздушно пространство над открито море“ (high seas airspace) е въздушното пространство извън това над сухоземна територия и териториални морета, както е посочено в Конвенцията на Организацията на обединените нации по морско право, Монтего Бей, 1982 г.);
87.
„ППП“ (IFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за полети по прибори;
88.
„полет по ППП“ (IFR flight) е полет, изпълняван в съответствие с правилата за полети по прибори;
89.
„ПМУ“ (IMC) е съкращението, използвано за обозначаване на приборни метеорологични условия;
90.
„процедура за подход по прибори“ (instrument approach procedure - IAP) е поредица от предварително определени маневри, изпълнени по прибори съгласно изискванията за предпазване от препятствия, започваща от точката за начален подход или, ако е приложимо, от началото на определен маршрут за кацане (схема за долитане) и завършваща в точка, в която може да се извърши кацане, или ако такова не се извърши, в точка, за която са валидни критериите за минималната безопасна височина над препятствията при изчакване или по маршрута. Процедурите за подход по прибори се класифицират, както следва:
а)
процедура за неточен подход (Non-precision approach - NPA) е процедура за подход по прибори, при която се използва странично насочване, но не и вертикално насочване;
б)
процедура за подход с вертикално насочване (Approach procedure with vertical guidance - APV) е процедура по прибори, при която се използва странично и вертикално насочване, но не отговаря на изискванията, установени за точен подход и кацане;
в)
процедура за точен подход (Precision approach - PA) е процедура за подход по прибори, като се използва точно странично и вертикално насочване с минимуми, определени от категорията на експлоатация;
91.
„приборни метеорологични условия (ПМУ)“ (instrument meteorological conditions - IMC) са метеорологични условия, изразени в стойности за видимост, разстояние до облаците и долната граница на облачността, като те са по-малки от минималните, установени за визуални метеорологични условия;
92.
„зона за кацане“ (landing area) е частта от работната площ, която е предназначена за кацане или излитане на въздухоплавателни средства;
93.
„ниво“ (level) е общ термин, отнасящ се до вертикалното положение на въздухоплавателно средство в полет, като в различни случаи може да означава относителна височина, абсолютна височина или полетно ниво;
94.
„маневрена площ“ (maneuvering area) е частта от летището, изключваща перона, предназначена за излитане, кацане и рулиране на въздухоплавателни средства;
95.
„режим (SSR)“ (mode (SSR) е условен индикатор, отнасящ се към специфични функции на запитващите сигнали, предавани от запитващите устройства на вторичните обзорни радари. Съществуват четири режима, посочени в приложение 10 на ИКАО: A, C, S и смесен режим;
96.
„работна площ“ (movement area) е частта от летището, предназначена за излитане, кацане и рулиране на въздухоплавателни средства, състояща се от маневрената площ и перона(ите);
97.
„нощ“ (night) е периодът между края на вечерния граждански полумрак и началото на сутрешния граждански полумрак. Когато центърът на слънчевия диск достигне позиция на 6 градуса под хоризонта, гражданският полумрак завършва вечер и започва сутрин;
98.
„препятствие“ (obstacle) са всички неподвижни (временни или постоянни) и подвижни обекти или части от тях, които:
а)
са разположени в зона, предназначена за движение на въздухоплавателни средства по повърхността; или
б)
се възвишават над определена повърхност, предназначена да осигури безопасността на въздухоплавателни средства в полет; или
в)
се намират извън горепосочените повърхности и са били оценени като опасни за въздухоплаването;
99.
„оперативна площадка“ (operating site) е площадка, избрана от оператора или командира за кацане, излитане и/или подемно-товарни операции;
100.
„командир“ (pilot-in-command) е пилотът, определен от оператора, а при въздухоплаване с общо предназначение - от собственика, да ръководи и да отговаря за безопасното изпълнение на полета;
101.
„барометрична височина“ (pressure-altitude) е атмосферно налягане, изразено в абсолютна височина, съответстваща на това налягане в стандартна атмосфера съгласно определението в приложение 8, част 1 към Чикагската конвенция;
102.
„неразрешена употреба на вещества“ (problematic use of substances) е употребата на едно или няколко психоактивни вещества от авиационния персонал по начин, който:
а)
представлява пряка опасност за употребилия ги или застрашава живота, здравето и благополучието на други хора; и/или
б)
причинява или задълбочава проблеми или разстройства от професионален, социален, психически или физически характер;
103.
„забранена зона“ (prohibited area) е въздушно пространство с установени размери над земната повърхност или териториалните води на страната, в пределите на което полетите на въздухоплавателни средства са забранени;
104.
„психоактивни вещества“ (psychoactive substances) са алкохолът, опиоидите, канабиноидите, успокоителните и приспивателните, кокаинът, другите психостимуланти, халюциногените и летливите разтворители, като се изключват кафето и тютюнът;
105.
„радар“ (radar) е устройство за радиооткриване, което осигурява информация за отдалечеността, азимута и/или височината на обекти;
106.
„задължителна радиозона“ (radio mandatory zone - RMZ) е въздушно пространство с определени размери, в границите на което наличието и експлоатацията на радиооборудване са задължителни;
107.
„радионавигационно обслужване“ е обслужване, предоставящо посредством едно или повече радионавигационни средства насочваща информация или данни относно местоположението с цел ефикасна и безопасна експлоатация на въздухоплавателни средства;
108.
„радиотелефония“ (radiotelephony) e форма на радиовръзка, предназначена главно за обмен на информация в речева форма;
109.
„повтарящ се полетен план“ (repetitive flight plan - RPL) е полетен план за често повтарящи се, серийни, изпълнявани по разписание полети с еднакви основни елементи, представен от оператора, за съхранение и многократна употреба от органи за обслужване на въздушното движение;
110.
„точка за доклад“ (reporting point) е определено географско място, спрямо което може да бъде докладвано местоположението на въздухоплавателно средство;
111.
„ограничена зона“ (restricted area) е въздушно пространство с установени размери над земната повърхност или териториалните води на страната, в пределите на което полетите на въздухоплавателните средства са ограничени съгласно определени условия;
112.
„отсечка от маршрута“ (route segment) означава маршрут или част от маршрут на полет обикновено без междинно спиране;
113.
„писта за излитане и кацане (ПИК)“ (runway) е определен правоъгълен участък от наземно летище, подготвен за излитане и кацане на въздухоплавателни средства;
114.
„място за изчакване при пистата за излитане и кацане“ (runway-holding position) е определено място, осигуряващо защита на пистата за излитане и кацане, повърхността за ограничение на препятствията и критичната/чувствителната зона на системите ILS/MLS, на което рулиращите въздухоплавателни средства и превозните средства трябва да спрат и да изчакат, освен ако не е указано друго от летищната контролна кула;
115.
„хоризонтална видимост на пистата за излитане и кацане“ (runway visual range - RVR) е разстоянието, до което пилотът на въздухоплавателно средство, намиращо се на осовата линия на пистата за излитане и кацане, може да види маркировъчните знаци на повърхността на пистата или светлините, които я ограничават или маркират осовата ѝ линия;
116.
„персонал, свързан с безопасността“ (safety-sensitive personnel) означава лица, които могат да застрашат безопасността на въздухоплаването, ако те изпълняват своите задължения и функции по неправилен начин, като към тях спадат, но не само, членовете на екипажа, персоналът по техническо обслужване на въздухоплавателните средства и ръководителите на полети;
117.
„планер“ (sailplane) е по-тежко от въздуха въздухоплавателно средство, което се поддържа в полет чрез аеродинамичната реакция върху повърхности, оставащи неподвижни при полета, чийто свободен полет не зависи от двигател, т.е. включително делтапланери, парапланери и други аналогични въздухоплавателни средства;
118.
„вторичен обзорен радар“ (secondary surveillance radar - SSR) е радарна система за наблюдение, използваща предаватели/приемници (запитващи устройства) и транспондери;
119.
„информация SIGMET“ (SIGMET information) е информацията, която се публикува от дадена метеорологична служба за наблюдение относно възникването или очакваното възникване на специфични климатични явления по маршрута, които могат да повлияят на безопасността на полета на въздухоплавателно средство;
120.
„сигнална площадка“ (signal area) е площадка на летището, използвана за разполагане на земна сигнализация;
121.
„основна точка“ (significant point) е определено географско място, използвано при определяне на трасе за ОВД или маршрута на полета на въздухоплавателно средство, както и за други цели на навигацията и ОВД;
122.
„полет по особени правила за визуални полети“ (special VFR flight) е полет по правила за визуални полети, разрешен от орган за контрол на въздушното движение за изпълнение в границите на контролирана зона при метеорологични условия, които са по-лоши от визуалните метеорологични условия (ВМУ);
123.
„отклонено въздухоплавателно средство“ (strayed aircraft) е въздухоплавателно средство, което се е отклонило значително от своята планирана пътна линия или което докладва, че се е изгубило;
124.
„обзорен радар“ (surveillance radar) е радарно оборудване, използвано за определяне на местоположението на дадено въздухоплавателно средство по разстояние и азимут;
125.
„рулиране“ (taxiing) е движение на въздухоплавателно средство на собствена тяга по повърхността на летище или оперативна площадка, с изключение на излитане и кацане;
126.
„път за рулиране“ (taxiway) е определен път на сухопътно летище, предназначен за рулиране на въздухоплавателни средства и служещ за връзка между отделните части на летището, включително:
а)
пътека за рулиране на въздухоплавателното средство към стоянката (aircraft stand taxilane), която е част от перона, обозначена е като път за рулиране и е предназначена за осигуряване само на достъпа на въздухоплавателни средства до стоянките;
б)
перонен път за рулиране (apron taxiway), който е част от системата от пътеки за рулиране, разположен е на перона и е предназначен да осигури маршрута на рулиране през перона;
в)
път за рулиране за бързо излизане (rapid exit taxiway), който е път за рулиране, свързан с ПИК под остър ъгъл, позволяващ на кацащите самолети излизане от ПИК с по-голяма скорост отколкото по други извеждащи пътеки за рулиране, като по този начин се свежда до минимум времето на заемане на ПИК;
127.
„територия“ (territory) означава сухопътната територия и прилежащите ѝ териториални води, по отношение на които дадена държава има суверенни права, сюзеренна власт, протекция или мандат;
128.
„праг“ (threshold) е началото на частта от пистата, която е използваема за кацане;
129.
„общо разчетно изтекло време“ (total estimated elapsed time) означава:
а) за полети по правилата за полети по прибори- разчетното време, необходимо от излитането до прелитането над определена с навигационни средства зададена точка, от която се предвижда да започне процедурата на подхода за кацане по прибори, а ако няма навигационно средство, свързано с летището на местоназначение - до долитането над летището на местоназначение;
б) за полети по правилата за визуални полети (ПВП)- разчетното време от излитането до долитането над летището на местоназначение;
130.
„пътна линия“ (track) е проекцията на траекторията на полета на въздухоплавателно средство върху земната повърхност, направлението на която във всяка нейна точка обикновено се изразява в градуси спрямо северното направление (на истинския, магнитния или условния меридиан);
131.
„препоръка за предотвратяване на сблъскване“ (traffic avoidance advice) е препоръка за маневриране, дадена от орган за обслужване на въздушното движение с цел да се помогне на пилота да избегне сблъскване;
132.
„информация за движението“ (traffic information) е информация, давана от органа за обслужване на въздушното движение, предупреждаваща пилота за други известни или наблюдавани въздухоплавателни средства в полет или движещи се по маневрената площ на летището, които могат да се намират близо до неговото местоположение или набелязан маршрут за полет, и помагаща на пилота да избегне сблъскване;
133.
„точка за предаване на контрола“ (transfer of control point) е определена точка, намираща се по маршрута на полета на въздухоплавателно средство, в която отговорността за обслужването на това въздухоплавателно средство по контрол на въздушното движение се предава от един контролен орган или позиция на следващия(ата);
134.
„преходна абсолютна височина“ (transition altitude) е абсолютната височина, на която или под която положението на дадено въздухоплавателно средство във вертикална плоскост се контролира по отношение на абсолютната височина;
135.
„преходно ниво“ (transition level) е най-ниското ниво над преходната абсолютна височина, което може да се използва за полет;
136.
„задължителна транспондерна зона“ (transponder mandatory zone - TMZ) означава въздушно пространство с определени размери, в което наличието и експлоатацията на транспондери за докладване на барометричната височина са задължителни;
137.
„неидентифицирано въздухоплавателно средство“ (unidentified aircraft) е въздухоплавателно средство, наблюдавано или докладвано да извършва полет в дадена зона, чиято идентичност не е установена;
138.
„безпилотен неуправляем аеростат“ (unmanned free balloon) е безмоторно, безпилотно въздухоплавателно средство, което е по-леко от въздуха и се намира в свободен полет;
139.
„ПВП“ (VFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за визуални полети.
140.
„полет по ПВП“ (VFR flight) е полет, изпълняван в съответствие с правилата за визуални полети;
141.
„видимост“ (visibility) означава видимост за въздухоплавателни цели, която се определя от по-голямата стойност от:
а)
най-голямото разстояние, на което черен обект с подходящи размери, разположен в близост до повърхността, може да се види и разпознае, когато се наблюдава на светъл фон;
б)
най-голямото разстояние, на което светлини с интензитет около 1 000 кандели (cd) могат да се видят и идентифицират на неосветен фон;
142.
„визуални метеорологични условия“ (visual meteorological conditions) са метеорологични условия, изразени в стойности за видимост, разстояние до облаците и долната граница на облачността, съответстващи на установените минимуми или по-високи от тях;
143.
„ВМУ“ (VMC) е съкращението, използвано за обозначаване на визуални метеорологични условия.
Член 3
Съответствие
Държавите членки гарантират съответствието с общите правила и разпоредби, посочени в приложението към настоящия регламент, без да се засягат разпоредбите за гъвкавост, които се съдържат в член 14 от Регламент (ЕО) № 216/2008, и предпазните мерки, съдържащи се в член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
Член 4
Дерогации за специални операции
1. По искане на правни субекти, извършващи определени дейности, компетентните органи могат да предоставят на тези субекти дерогации от специфичните изисквания на настоящия регламент за следните дейности от обществен интерес и за обучението, необходимо за безопасното осъществяване на дейностите:
а)
полицейски и митнически мисии;
б)
мисии за наблюдение на въздушното движение и преследване;
в)
мисии за екологичен контрол, осъществявани от държавни органи или от тяхно име;
г)
операции за търсене и спасяване;
д)
медицински полети;
е)
евакуации;
ж)
борба с пожари;
з)
дерогации, които са необходими, за да се гарантира сигурността на полетите на държавни ръководители, министри и държавни служители от подобен ранг.
2. Компетентният орган, разрешил дерогацията, информира EASA за нейното естество най-късно два месеца, след като дерогацията е одобрена.
3. Настоящият член се прилага, без да се засягат разпоредбите на член 3, и може да се прилага и в случаите, когато дейностите, изброени в параграф 1, не могат да бъдат извършени като оперативно въздушно движение или когато те не могат по друг начин да се ползват от разпоредбите за гъвкавост, които се съдържат в настоящия регламент.
Член 5
Разлики
1. След влизането в сила на настоящия регламент и най-късно до датата, на която той става приложим, държавите членки:
а)
официално уведомяват ИКАО, че всички нотифицирани преди разлики по отношение на стандартите и препоръчаните практики на ИКАО, които попадат в обхвата на настоящия регламент, са оттеглени с изключение на тези, които се отнасят до основни интереси от политиката за сигурност и отбрана на държавите членки в съответствие с член 13 от Регламент (ЕО) № 549/2004;
б)
уведомяват ИКАО за общоприетите разлики, съдържащи се в допълнението към приложението към настоящия регламент.
2. В съответствие с приложение 15 към Чикагската конвенция всяка държава членка публикува чрез своя сборник „Аеронавигационна информация и публикация“ общоприетите разлики, за които е уведомена ИКАО в съответствие с параграф 1, буква б) от настоящия член, както и всякакви други разпоредби, необходими по съображения за въздушна отбрана и сигурност на местно ниво в съответствие с параграф 1, буква а) от настоящия член.
Член 6
Следене на измененията
1. След влизането в сила на настоящия регламент Комисията установява, с подкрепата на Евроконтрол и EASA, постоянен процес:
а)
за да се гарантира, че всички изменения, приети в рамките на Чикагската конвенция, които са от значение по отношение на предмета на настоящия регламент, се следят и анализират; както и
б)
за изготвяне при необходимост на предложения за изменения в приложението към настоящия регламент.
2. Разпоредбите на член 5 от настоящия регламент, отнасящи се до оттегляне на разлики, уведомяване за тях и публикуване в сборника „Аеронавигационна информация и публикация“, и на член 7 във връзка с изменения в приложението се прилагат по целесъобразност.
Член 7
Изменения в приложението
1. Внасянето на изменения в приложението се извършва в съответствие с член 5, параграф 3 от Регламент (ЕО) № 549/2004.
2. Измененията, посочени в параграф 1, могат да включват, но не само: изменения, необходими за гарантиране на последователността на правните разпоредби по време на бъдещо разширяване на съдържанието на настоящия регламент със съответни разпоредби на приложения и документи на ИКАО, различни от приложение 2, или промени, произтичащи от актуализирането на самите горепосочени приложения и документи на ИКАО или от промените в съответната съюзна правна уредба.
Член 8
Преходни и допълнителни мерки
1. Държави членки, приели преди влизането в сила на настоящия регламент разпоредби, допълващи стандарт на ИКАО, трябва да гарантират, че те са в съответствие с настоящия регламент.
2. За целите на настоящия член тези разпоредби, допълващи стандарт на ИКАО, не представляват разлика по Чикагската конвенция. Държавите членки публикуват тези допълнителни разпоредби, както и цялата уредба, оставена на решението на компетентен орган по силата на настоящия регламент, чрез своя сборник „Аеронавигационна информация и публикация“. Те също така информират Комисията и EASA най-късно два месеца след влизането в сила на настоящия регламент, или при приемането на допълнителната разпоредба.
Член 9
Изисквания за безопасност
1. След влизането в сила на настоящия регламент и без да се засягат разпоредбите на член 7 държавите членки гарантират с цел поддържане или повишаване на съществуващите нива на безопасност, че в рамките на процес на управление на безопасността, обхващащ всички аспекти на прилагането на настоящия регламент, се извършва оценка на безопасността относно плана за прилагане която включва установяване на опасностите, оценка и ограничаване на риска, и която предхожда осъществяването на промени в прилаганите преди процедури. Това ограничаване може да включва прилагането на член 3.
Член 10
Изменения в регламенти (ЕО) № 730/2006, (ЕО) № 1033/2006, (ЕО) № 1794/2006, (ЕО) № 1265/2007, (ЕС) № 255/2010 и в Регламент за изпълнение (ЕС) № 1035/2011
1. Регламент (ЕО) № 730/2006 се изменя, както следва:
а)
параграфи 3 и 4 от член 2 се заменят със следния текст:
„3.
„ППП“ (IFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за полети по прибори;
4.
„ПВП“ (VFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за визуални полети;“.
2. Регламент (ЕО) № 1033/2006 се изменя, както следва:
а)
член 2, параграф 2, точка 8 се заменя със следния текст:
„8.
„ППП“ (IFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за полети по прибори;“
б)
член 3, параграф 1 се заменя със следния текст:
„1. Разпоредбите, посочени в приложението, се прилагат при предаването, приемането и разпространението на полетните планове за всеки полет, предмет на настоящия регламент, и при всички промени на основните позиции в полетен план в предполетна фаза в съответствие с настоящия регламент.“;
в)
заглавието и точка 1 от приложението се заменят със следния текст:
„Разпоредби, посочени в член 3, параграф 1
1.
Раздел 4 от Регламент за изпълнение (ЕС) № 923/2012 на Комисията (4).
3. Регламент (ЕО) № 1794/2006 се изменя, както следва:
а)
букви в) и г) от член 2 се заменят със следния текст:
„в)
„ППП“ (IFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за полети по прибори;
г)
„ПВП“ (VFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за визуални полети;“.
4. Регламент (ЕО) № 1265/2007 се изменя, както следва:
а)
член 2, параграф 5 се заменя със следния текст:
„5.
„полети, изпълнявани по правилата за визуални полети“ (полети по ПВП) означава всички полети, изпълнявани по правилата за визуални полети;“.
5. Регламент (ЕС) № 255/2010 се изменя, както следва:
а)
член 2, параграф 3 се заменя със следния текст:
„3.
„ППП“ (IFR) е съкращението, използвано за обозначаване на правилата за полети по прибори;“.
6. Регламент за изпълнение (ЕС) № 1035/2011 се изменя, както следва:
а)
позоваването в приложение II, точка 4, буква а) на „приложение 2 относно правилата за полети, 10-о издание от юли 2005 г.“ се заменя с позоваване на „Регламент за изпълнение (ЕС) № 923/2012.“;
б)
позоваването в приложение II, точка 4, буква в), на „приложение 11 относно обслужването на въздушното движение, 13-о издание от юли 2001 г., включително всички изменения до № 47-B“ се изменя, като в края на това изречение се добавя „и Регламент за изпълнение (ЕС) № 923/2012, както е приложимо“;
в)
позоваването в приложение III, точка 2, буква б), на „приложение 11 относно обслужването на въздушното движение, 13-о издание от юли 2001 г., включително всички изменения до № 47-B“ се изменя, като в края на това изречение се добавя „и Регламент за изпълнение (ЕС) № 923/2012, както е приложимо“.
Член 11
Влизане в сила
1. Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 4 декември 2012 г.
2. Чрез дерогация от втора алинея от параграф 1 държавите членки могат да решат да не прилагат разпоредбите на настоящия регламент до 4 декември 2014 г.
Когато държава членка се възползва от тази възможност, тя уведомява Комисията и EASA в съответствие с член 12, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 549/2004 за причините за дерогацията и нейната продължителност, както и за предвиждания график за прилагане на настоящия регламент.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 септември 2012 година.
KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 923/2012
af 26. september 2012
om fælles regler for luftrummet og operationelle bestemmelser vedrørende luftfartstjenester og -procedurer og om ændring af gennemførelsesforordning (EF) nr. 1035/2011 og forordning (EF) nr. 1265/2007, (EF) nr. 1794/2006, (EF) nr. 730/2006, (EF) nr. 1033/2006 og (EU) nr. 255/2010
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 551/2004 af 10. marts 2004 om organisation og udnyttelse af det fælles europæiske luftrum (»luftrumsforordningen«) (1), særlig artikel 4, litra a) og b),
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 af 20. februar 2008 om fælles regler for civil luftfart og om oprettelse af et europæisk luftfartssikkerhedsagentur (2) (EASA-grundforordningen), særlig artikel 8 og artikel 8b samt bilag Vb, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til forordning (EF) nr. 551/2004 og forordning (EF) nr. 216/2008 bør Kommissionen vedtage gennemførelsesbestemmelser med henblik på at vedtage passende bestemmelser vedrørende lufttrafikregler på basis af ICAO's (Den Internationale Organisation for Civil Luftfart) standarder og anbefalet praksis samt at harmonisere anvendelsen af ICAO's klassificering af luftrum med det formål at sikre en problemfri udøvelse af sikre og effektive lufttrafiktjenester inden for det fælles europæiske luftrum.
(2)
I henhold til artikel 8, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 549/2004 af 10. marts 2004 om oprettelsen af et fælles europæisk luftrum (3) er det pålagt Eurocontrol at bistå Kommissionen med udvikling af gennemførelsesbestemmelser, der fastsætter passende bestemmelser om lufttrafikregler på basis af ICAO's standarder og anbefalet praksis og harmoniserer anvendelsen af ICAO's klassificering af luftrum.
(3)
I overensstemmelse med artikel 1, stk. 3, og artikel 13 i forordning (EF) nr. 549/2004 og artikel 2 i forordning (EF) nr. 216/2008 bør initiativet om et fælles europæisk luftrum bistå medlemsstaterne med at opfylde deres forpligtelser i henhold til Chicagokonventionen af 1944 om international civil luftfart (herefter benævnt »Chicagokonventionen«) ved at sørge for fælles fortolkning og gennemførelse.
(4)
Forordning (EF) nr. 551/2004 har til formål at understøtte konceptet om et gradvist mere integreret operativt luftrum som led i den fælles transportpolitik samt at fastlægge fælles procedurer for udformning, planlægning og styring og samtidig sikre, at lufttrafikstyringen kan foregå effektivt og sikkert. Dette formål er især relevant i forbindelse med en hurtig gennemførelse af funktionelle luftrumsblokke i det fælles europæiske luftrum.
(5)
Resultatet af det arbejde, som den fælles gruppe oprettet af Kommissionen, Eurocontrol og ICAO har udført med kortlægning af de nationale forskelle, som medlemsstaterne har indgivet med hensyn til ICAO-standarder, der handler om lufttrafikregler og tilhørende bestemmelser om luftfartstjenester, understøtter behovet for standardisering af fælles regler og forskelle med hensyn til det fælles europæiske luftrum.
(6)
Med henblik på at sikre en effektiv, hurtig og sikker international lufttrafik samt at understøtte etableringen af funktionelle luftrumsblokke bør alle deltagere i det fælles europæiske luftrum overholde et fælles regelsæt. Ydermere er oprettelsen af et gennemsigtigt regelsæt, hvor parterne kan opnå lovgivningsmæssig vished og forudsigelighed, en vigtig katalysator for sikre grænseoverskridende aktiviteter. Til dette formål bør der etableres standardiserede lufttrafikregler og tilhørende operationelle bestemmelser med hensyn til luftfartstjenester og -procedurer, og de bør om nødvendigt suppleres med vejledende materiale og/eller acceptable midler til påvisning af overholdelse.
(7)
For at nå disse mål bør ICAO kun underrettes af medlemsstaterne om fælles aftalte europæiske forskelle på områder, der er omfattet af EU-retten. Disse forskelle bør fastlægges og overvåges via en permanent proces.
(8)
Medlemsstater, der har vedtaget yderligere bestemmelser som supplement til en ICAO-standard, bør, hvis de fortsat anses for nødvendige, og forudsat at sådanne yderligere bestemmelser ikke udgør en forskel i henhold til Chicagokonventionen eller er i modstrid med gældende EU-ret, fortsat anvende sådanne bestemmelser, indtil der findes passende EU-bestemmelser på området.
(9)
Anvendelsen af denne forordning berører ikke medlemsstaternes forpligtelser og rettigheder i forbindelse med det åbne hav i overensstemmelse med artikel 12 i Chicagokonventionen og især med bilag 2 til Chicagokonventionen. Ligeledes berøres medlemsstaternes og EU's forpligtelser i henhold til De Forenede Nationers havretskonvention og medlemsstaternes forpligtelser i henhold til konventionen om internationale søvejsregler, 1972, ikke.
(10)
I henhold til artikel 1, stk. 2, i rammeforordningen (forordning (EF) nr. 549/2004) omfatter bestemmelserne for oprettelsen af et fælles europæisk luftrum ikke militære operationer og militær træningsflyvning.
(11)
Den eksisterende proces for ændring af ICAO-standarder og anbefalet praksis inden for Chicagokonventionens rammer behandles ikke i denne forordning.
(12)
Udvidelsen af EASA's kompetence til at omfatte lufttrafikstyringssikkerhed forudsætter ensartethed med hensyn til udviklingen af gennemførelsesbestemmelser i henhold til forordning (EF) nr. 551/2004 og forordning (EF) nr. 216/2008.
(13)
Med henblik på at sikre ensartethed med hensyn til gennemførelsen af bestemmelserne i bilag 2 til Chicagokonventionen, der er fastlagt ved denne forordning, og fremtidige bestemmelser fra andre bilag til Chicagokonventionen, som vil blive indarbejdet i de næste trin af processen, samt gennemførelsen af fremtidige EU-regler, bør de oprindelige bestemmelser revideres, når det er nødvendigt.
(14)
Om fornødent bør anden EU-lovgivning ajourføres, så den henviser til denne forordning -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
1. Formålet med denne forordning er at etablere fælles lufttrafikregler og operationelle bestemmelser med hensyn til luftfartstjenester og -procedurer, som skal gælde for den almene lufttrafik inden for anvendelsesområdet af forordning (EF) nr. 551/2004.
2. Denne forordning gælder især for luftrumsbrugere og for luftfartøjer inden for den almene lufttrafik, som
a)
opererer ind i, inden for eller ud af Unionen
b)
bærer nationalitets- og registreringsmærker fra en EU-medlemsstat, og som opererer i et hvilket som helst luftrum i det omfang, de ikke er i modstrid med de regler, som er udstedt i det land, der har jurisdiktion over det område, som overflyves.
3. Denne forordning gælder også for medlemsstaternes kompetente myndigheder, lufttrafiktjenesteudøvere og relevant personale på jorden, der er beskæftiget med flyveoperationer.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) »nøjagtighed«: en grad af overensstemmelse mellem den skønnede eller målte værdi og den sande værdi
2) »ADS-C-aftale«: en rapporteringsplan, der fastlægger betingelserne for ADS-C-datarapportering (dvs. de data, der kræves af lufttrafiktjenesteenheden, og hyppigheden af den ADS-C-rapportering, der skal være opnået enighed om inden ydelsen af ADS-C ved udøvelsen af lufttrafiktjenester)
3) »rådgivningsluftrum«: et nærmere angivet luftrum, eller en angivet rute, hvor flyverådgivningstjenesten er tilgængelig
4) »rådgivningsrute«: en angivet rute, hvor flyverådgivningstjenesten er tilgængelig
5) »kunstflyvning«: bevidste manøvrer, der udføres med et luftfartøj for at opnå en brat ændring af luftfartøjets flyvestilling, en unormal flyvestilling eller en unormal ændring af hastigheden, som ikke er nødvendig ved en normal flyvning eller ved instruktion i forbindelse med certifikater eller rettigheder ud over rettigheden til kunstflyvning
6) »flyveplads«: et bestemt område (omfattende bygninger, installationer og udstyr) på land eller vand eller på en fast, fast offshore eller flydende struktur beregnet til anvendelse helt eller delvist ved landing, start og manøvrering af luftfartøjer
7) »tårnkontroltjeneste«: flyvekontroltjeneste for flyvepladstrafik
8) »kontroltårn«: en enhed, der yder flyvekontroltjeneste for flyvepladstrafik
9) »flyvepladstrafik«: al trafik på en flyveplads' manøvreområde og alle luftfartøjer i luften i nærheden af en flyveplads. Luftfartøjer, der opererer i nærheden af en flyveplads, omfatter, men er ikke begrænset til, luftfartøjer, der flyver ind i eller forlader flyvepladsens trafikrunde
10) »trafikrunde«: den angivne vej, som luftfartøjer følger under flyvning i nærheden af en flyveplads
11) »trafikzone«: et nærmere afgrænset luftrum, som er oprettet omkring en flyveplads til beskyttelse af flyvepladstrafikken
12) »arbejdsflyvning«: en flyvning, hvor et luftfartøj anvendes til særlige tjenester i tilknytning til f.eks. landbrug, bygge- og anlægsvirksomhed, fotografering, landmåling, overvågning og patruljering, eftersøgnings- og redningsarbejde, reklameflyvning mv.
13) »luftfartsinformationspublikation (AIP)«: en publikation, der er udgivet af en stat eller efter bemyndigelse fra en stat, som indeholder luftfartsinformation af varig natur, og som er af væsentlig betydning for luftfarten
14) »luftfartens mobile tjeneste«: en mobiltjeneste mellem luftfartsstationer og luftfartøjer, eller mellem luftfartøjer indbyrdes og mellem luftfartøjer og redningsfartøjer. Automatiske nødradiopejlesendere indgår i denne tjeneste på angivne nødfrekvenser
15) »luftfartsstation«: en jordstation i luftfartens mobile tjeneste. En luftfartsstation kan være placeret om bord på et skib eller på en platform på havet
16) »flyvemaskine«: et kraftdrevet luftfartøj, som er tungere end luft, og som under flyvning hovedsagelig bæres oppe af aerodynamiske reaktioner på flader, der forbliver faste, så længe flyvebetingelserne ikke ændres
17) »ACAS« (Airborne Collision Avoidance System): et luftfartøjssystem, som er baseret på signaler fra en SSR-transponder (sekundær overvågningsradar), der uafhængigt af jordudstyr rådgiver piloten om en potentiel konflikt med et andet luftfartøj, som er udstyret med en SSR-transponder
18) »luftfartøj«: enhver maskine, der i atmosfæren kan oppebæres af andre af luftens reaktioner end luftens reaktioner mod jordoverfladen
19) »luftfartøjsadresse«: en entydig kombination af 24 bit, som tildeles et luftfartøj med henblik på luft til jord-kommunikation, navigation og overvågning.
20) »observation fra luftfartøj«: evaluering af et eller flere meteorologiske elementer foretaget fra et luftfartøj under flyvning
21) »AIRMET-oplysninger«: oplysninger udstedt af et meteorologisk overvågningskontor om forekomst eller forventet forekomst af nærmere angivne en route-vejrfænomener, som kan have sikkerhedsmæssig indflydelse på flyvning i lav højde, og som ikke allerede er indeholdt i den udstedte vejrudsigt for flyvninger i lav højde i den pågældende flyveinformationsregion eller en del deraf
22) »luft til jord-kommunikation«: tovejskommunikation mellem luftfartøjer og stationer eller lokaliteter på jordens overflade
23) »radiostation for lufttrafiktjeneste«: en luftfartstelekommunikationsstation, der primært har ansvaret for ekspedition af meldinger vedrørende drift af og kontrol med luftfartøjer i et bestemt område
24) »luftrapport«: en rapport fra et luftfartøj under flyvning udarbejdet i overensstemmelse med kravene om position samt operationel og/eller meteorologisk rapportering
25) »air-taxiing«: en helikopters eller et VTOL-flys bevægelse normalt under jordeffekt over en flyveplads' område, og med en fart på mindre end 37 km/t (20 kt)
26) »lufttrafik«: al trafik med luftfartøjer under flyvning eller under manøvrering på en flyveplads' manøvreområde
27) »flyverådgivningstjeneste«: en tjeneste, der ydes i et rådgivningsluftrum for at sikre adskillelse mellem luftfartøjer, der opererer efter IFR-flyveplaner, hvor dette er muligt
28) »klarering«: et luftfartøjs tilladelse til at udføre lufttrafik i overensstemmelse med de nærmere betingelser, der er angivet af en flyvekontrolenhed
29) »ATC-instruktion«: anvisninger udstedt af flyvekontroltjenesten med henblik på at få en pilot til at foretage en bestemt handling
30) »flyvekontroltjeneste«: en tjeneste, som har til opgave:
1)
mellem luftfartøjer og
2)
mellem luftfartøjer og hindringer på manøvreområdet
31) »flyvekontrolenhed«: en fællesbetegnelse for kontrolcentral, indflyvningskontrolenhed og kontroltårn
32) »lufttrafiktjeneste«: en fællesbetegnelse for flyveinformationstjeneste, alarmeringstjeneste, flyverådgivningstjeneste, flyvekontroltjeneste (område-, indflyvnings- eller tårnkontroltjeneste)
33) »lufttrafiktjenesteluftrum«: afgrænsede luftrum, benævnt med et bogstav, inden for hvilke det er angivet, hvilke typer flyvning der må forekomme, hvilke krav der er foreskrevet, og hvilken lufttrafiktjeneste der udøves
34) »meldekontor for lufttrafiktjeneste«: en enhed oprettet med det formål at modtage meldinger vedrørende lufttrafiktjeneste og flyveplaner, som indgives inden afgang
35) »lufttrafiktjenesteenhed«: en fællesbetegnelse for flyvekontrolenhed, flyveinformationscentral, flyveinformationscentral og meldekontor for lufttrafiktjeneste.
36) »luftvej«: et kontrolområde eller en del deraf, udformet som en korridor
37) »alarmeringstjeneste«: en tjeneste, der har til opgave at underrette relevante organisationer om luftfartøjer, der har behov for eftersøgnings- og redningstjeneste samt i nødvendigt omfang at assistere disse
38) »alternativ flyveplads«: en flyveplads, hvortil et luftfartøj kan fortsætte, når fortsættelse til eller landing på bestemmelsesstedet ikke er mulig eller ikke skønnes tilrådelig. Alternative flyvepladser omfatter:
a) »start alternativ flyveplads«: en alternativ flyveplads, på hvilken et luftfartøj kan lande, hvis det bliver nødvendigt kort efter start, og startflyvepladsen ikke kan benyttes
b) »rute alternativ flyveplads«: en flyveplads, på hvilken et luftfartøj kan lande, hvis der opstår en unormal situation eller en nødsituation undervejs på ruten
c) »ETOPS-rute alternativ flyveplads«: en egnet og passende alternativ flyveplads, på hvilken en flyvemaskine undervejs på en ETOPS-flyvning kan lande efter bortfald af en motor eller i tilfælde af en unormal situation eller en nødsituation
d) »ankomst alternativ flyveplads«: en alternativ flyveplads, hvortil et luftfartøj kan fortsætte, hvis det ikke er muligt eller ikke skønnes tilrådeligt at lande på bestemmelsesstedet
39) »højde over havet«: den lodrette afstand fra middelvandstanden (MSL) til et niveau, et punkt eller en genstand betragtet som værende et punkt
40) »indflyvningskontroltjeneste«: flyvekontroltjeneste for ankommende og afgående kontrollerede flyvninger
41) »indflyvningskontrolenhed«: en enhed, som yder flyvekontroltjeneste for ankommende og afgående kontrollerede flyvninger ved en eller flere flyvepladser
42) »forplads«: et afgrænset område, som er beregnet til luftfartøjers ophold under ombordtagning eller afsætning af passagerer, post eller gods, tankning, parkering eller vedligeholdelse
43) »kontrolcentral (ACC)«: en enhed, der udøver flyvekontroltjeneste for kontrollerede flyvninger inden for kontrolområder under dens ansvarsområde
44) »områdekontroltjeneste«: en flyvekontroltjeneste for kontrollerede flyvninger i kontrolområder
45) »områdenavigation (RNAV)«: en navigationsmetode, som tillader luftfartøjers operation i enhver ønskelig flyveretning inden for dækningen af jord- eller rumbaserede navigationshjælpemidler eller inden for grænserne af ydeevnen for luftfartøjets egne navigationsmidler eller en kombination af disse
46) »ATS-rute«: en nærmere fastsat rute oprettet for at kanalisere lufttrafik, hvor dette er nødvendigt for at udøve lufttrafiktjeneste
47) »afhængig automatisk overvågning - udsendelse (ADS-B)«: en metode, efter hvilken luftfartøjer, køretøjer på flyvepladsen og andre genstande ved behov automatisk kan sende og/eller modtage data såsom identifikation, position og supplerende data i udsendelseskonfiguration via datalink
48) »afhængig automatisk overvågning - kontrakt (ADS-C)«: en metode, efter hvilken vilkårene for en ADS-C-aftale vil blive udvekslet mellem jordsystemet og luftfartøjet via datalink, og som specificerer vilkår for ADS-C-rapporternes påbegyndelse, og hvilke data rapporterne skal indeholde
49) »automatisk terminalinformationstjeneste (ATIS)«: automatisk afgivelse af gældende rutineinformationer til ankommende og afgående luftfartøjer 24 timer i døgnet eller for en nærmere specificeret del af døgnet i form af:
a) »D-ATIS«: ydelse af ATIS via datalink
b) »tale-ATIS«: ydelse af ATIS som repeterede taleudsendelser via radiotelefoni
50) »skydækkehøjde«: højden over jorden eller vandet af underkanten af det laveste skylag under 6 000 m (20 000 ft), der dækker mere end halvdelen af himlen
51) »omstillingspunkt«: det punkt, hvor det forventes, at et luftfartøj, som navigerer langs et afsnit af en ATS-rute, som er angivet ved hjælp af VOR/NDB-stationer, ændrer sin primære navigationsreference fra et bagvedliggende til det nærmest foranliggende hjælpemiddel
52) »klareringsgrænse«: det punkt, hvortil et luftfartøj har modtaget klarering
53) »sky af operationel betydning«: en sky med en skybasehøjde på under 1 500 m (5 000 ft) eller under den højeste minimumssektorhøjde, afhængigt af hvilken højde der er størst, eller en cumulonimbus eller optårnet cumulus i en hvilken som helst højde
54) »kode (SSR)«: det tal, som er tildelt et bestemt flerimpuls-svarsignal, og som sendes af en transponder i tilstand A eller tilstand C
55) »kompetent myndighed«: den myndighed, medlemsstaten udpeger som værende kompetent til at sikre, at denne forordnings bestemmelser overholdes
56) »kontrolområde«: et kontrolleret luftrum, der strækker sig opefter fra en fastsat grænse over jorden
57) »kontrolleret flyveplads«: en flyveplads, hvor der udøves flyvekontroltjeneste for flyvepladstrafik, uanset om der eksisterer en kontrolzone eller ej
58) »kontrolleret luftrum«: et nærmere afgrænset luftrum, inden for hvilket der udøves flyvekontroltjeneste i overensstemmelse med luftrumsklassifikation
59) »kontrolleret flyvning«: enhver flyvning, for hvilken der er udstedt en klarering
60) »datalink-kommunikation mellem flyveleder og pilot (CPDLC)«: en metode til kommunikation mellem flyveleder og pilot, som anvender datalink til ATC-kommunikation
61) »kontrolzone«: et kontrolleret luftrum, der strækker sig opefter fra jordoverfladen til en fastsat øvre grænse
62) »marchstigning«: en stigeteknik, som indebærer en forøgelse af flyvemaskinens højde, efterhånden som dens vægt formindskes
63) »marchhøjde«: en flyvehøjde, hvori en væsentlig del af en flyvning foregår
64) »gældende flyveplan (CPL)«: flyveplanen inklusive eventuelle ændringer, fremkommet ved senere klareringer
65) »fareområde«: et nærmere afgrænset luftrum, inden for hvilket der på angivne tidspunkter kan forekomme virksomhed, som er til fare for luftfartøjer under flyvning
66) »datalink kommunikation«: en kommunikationsform, der anvendes til udveksling af meldinger via et datalink
67) »datum«: enhver mængde eller sæt af mængder, som kan tjene som reference for eller danne grundlag for beregningen af andre mængder
68) »downstream klarering«: en klarering udstedt til et luftfartøj af en flyvekontrolenhed, der ikke er den aktuelt kontrollerende flyvekontrolenhed for det pågældende luftfartøj
69) »beregnet tidsforbrug«: den tid, der beregnes at skulle bruges på at nå fra et betydningsfuldt punkt til et andet
70) »forventet afgangstidspunkt«: tidspunktet, på hvilket luftfartøjet forventes at påbegynde udkørsel til start
71) »beregnet ankomsttidspunkt«: IFR-flyvninger: det tidspunkt, på hvilket luftfartøjet beregnes at ville ankomme over et angivet punkt, som er fastsat i relation til navigationshjælpemidler, og hvorfra en instrumentindflyvningsprocedure agtes påbegyndt, eller, hvis der ikke findes navigationshjælpemidler i tilknytning til flyvepladsen, det tidspunkt, hvor luftfartøjet beregnes at ville ankomme over flyvepladsen. VFR-flyvninger: det tidspunkt, på hvilket luftfartøjet beregnes at ville ankomme over flyvepladsen
72) »forventet indflyvningstidspunkt«: tidspunktet, på hvilket en flyvekontrolenhed forventer, at et ankommende luftfartøj efter en forsinkelse vil forlade ventepunktet for at fuldføre indflyvning til landing. Det aktuelle tidspunkt, på hvilket ventepunktet forlades, vil være afhængig af indflyvningsklareringen
73) »indleveret flyveplan (FPL)«: flyveplanen, som den er indleveret af luftfartøjschefen eller dennes stedfortræder til en lufttrafiktjenesteenhed, og uden eventuelle efterfølgende ændringer
74) »flyvebesætningsmedlem«: et certificeret besætningsmedlem, der er pålagt opgaver af betydning for føringen af et luftfartøj i flyvetjenestetiden
75) »flyveinformationscentral«: en enhed, som udøver flyveinformations- og alarmeringstjeneste
76) »flyveinformationsregion«: et nærmere afgrænset luftrum, inden for hvilket der udøves flyveinformations- og alarmeringstjeneste
77) »flyveinformationstjeneste«: en tjeneste, der har til opgave at give råd og oplysninger af betydning for flyvningers sikre og effektive udførelse
78) »flyveniveau (FL)«: flade med konstant lufttryk, som bestemmes med trykværdien 1 013,2 hektopascal (hPa) som udgangspunkt, og som er adskilt fra andre sådanne flader med bestemte trykintervaller
79) »flyveplan«: specificerede oplysninger vedrørende et luftfartøjs påtænkte flyvning eller en del deraf afgivet til en lufttrafiktjenesteenhed
80) »flyvesigtbarhed«: sigtbarheden fremad fra cockpittet i et luftfartøj under flyvning
81) »udsigt«: en beskrivelse af de forventede meteorologiske forhold på et nærmere fastsat tidspunkt eller for en nærmere fastsat periode og for et nærmere fastsat område eller en nærmere fastsat del af luftrummet
82) »sigtbarhed ved jorden«: sigtbarheden på en flyveplads, angivet af en godkendt observatør eller af automatiske systemer
83) »styret kurs«: retningen af et luftfartøjs længdeakse under flyvning, udtrykt i grader fra nord (retvisende, misvisende, devierende eller grid)
84) »højde«: den lodrette afstand fra et angivet referenceplan til et niveau, et punkt eller en genstand betragtet som værende et punkt
85) »helikopter«: et luftfartøj, som er tungere end luft, og som under flyvning primært bæres oppe ved luftens virkning på en eller flere motordrevne rotorer, der drejer sig om i hovedsagen lodrette akser
86) »luftrum over åbent hav«: luftrum uden for luftrum over land- og søterritorier, som det er fastlagt i De Forenede Nationers havretskonvention (Montego Bay, 1982)
87) »IFR«: det symbol, der anvendes til at angive instrumentflyvereglerne
88) »IFR-flyvning«: flyvning udført i overensstemmelse med instrumentflyvereglerne
89) »IMC«: det symbol, der anvendes til at angive instrumentvejrforhold
90) »instrumentindflyvningsprocedure (IAP)«: en serie forudbestemte manøvrer, som udføres under anvendelse af flyveinstrumenter. Manøvrerne er beskyttet mod hindringer fra indflyvningspunktet eller fra begyndelsen af en fastsat indflyvningsrute til et punkt, hvorfra landing kan udføres, og i tilfælde af, at landing ikke udføres, til en position, hvor kriterierne for hindringsfrihed under venteflyvning eller strækflyvning gælder. Instrumentindflyvningsprocedurer er klassificeret som følger:
a) procedure for ikke-præcisionsindflyvning (NPA): instrumentindflyvningsprocedure, hvor der anvendes lateral styring, men ikke vertikal styring
b) procedure for indflyvning med vertikal styring (APV): instrumentprocedure, hvor der anvendes lateral og vertikal styring, men som ikke opfylder kravene til præcisionsindflyvning og -landing
c) procedure for præcisionsindflyvning (PA): instrumentindflyvningsprocedure, hvor der anvendes lateral og vertikal præcisionsstyring med minima fastlagt efter operationskategori
91) »instrumentvejrforhold (IMC)«: vejrforhold, udtrykt i værdier for sigtbarhed, afstand fra skyer og skydækkehøjde, der er mindre end de minima, der er fastsat for visuelle vejrforhold
92) »landingsområde«: den del af et trafikområde, der er påtænkt til landing og start af luftfartøjer
93) »flyvehøjde«: fællesbetegnelse for et luftfartøjs position i lodret linje under flyvning, udtrykt i højde over jorden, højde over havet eller i flyveniveau
94) »manøvreområde«: den del af en flyveplads, der anvendes til luftfartøjers start, landing og kørsel, bortset fra forpladsen
95) »tilstand (SSR)«: den konventionelle identifikator i forbindelse med bestemte funktioner for de tilstandssignaler, der sendes af en SSR-interrogator. Der er angivet fire tilstande i ICAO bilag 10: A, C, S og intermodal
96) »trafikområde«: den del af en flyveplads, der anvendes til luftfartøjers start, landing og kørsel, dvs. manøvreområde og forplads(er)
97) »nat«: timerne mellem slutningen af tusmørke om aftenen (civil definition) og begyndelsen af tusmørke om morgenen (civil definition). Tusmørke (civil definition) slutter om aftenen, når solskivens centrum befinder sig 6 grader under horisonten og begynder om morgenen, når solskivens centrum befinder sig 6 grader under horisonten
98) »hindring«: enhver fast, midlertidig eller permanent, eller flytbar genstand eller dele heraf, der
99) »operationslokalitet«: en lokalitet, der er valgt af luftfartsforetagendet eller luftfartøjschefen til landing, start og/eller hejseoperationer
100) »luftfartøjschef«: den pilot, der er udpeget af luftfartsforetagendet eller ved privatflyvning af luftfartøjets ejer til at have kommandoen over flyvningen, og som er pålagt ansvaret for flyvningens sikre gennemførelse
101) »trykhøjde«: et atmosfærisk tryk, som angives i den højde over havet, som svarer til det pågældende tryk i standardatmosfæren, jf. Chicagokonventionens bilag 8, del 1
102) »problematisk anvendelse af stoffer«: luftfartspersonales brug af et eller flere psykoaktive stoffer på en måde, der
103) »forbudt område«: et nærmere afgrænset luftrum over en stats territorium eller territoriale farvand, inden for hvilket flyvning er forbudt
104) »psykoaktive stoffer«: alkohol, opioider, cannabinoider, beroligende midler, hypnotika, kokain og andre psykostimulerende midler, hallucinogener og flygtige opløsningsmidler, men ikke kaffe og tobak
105) »radar«: en radiosporingsanordning, der giver oplysninger om genstandes afstand, azimut og/eller højdevinkel
106) »obligatorisk radiozone (RMZ)«: et nærmere afgrænset luftrum, hvor det er obligatorisk at have og bruge radioudstyr
107) »radionavigationstjeneste«: en tjeneste, der med hjælp fra et eller flere radionavigationshjælpemidler giver retningsinformationer eller positionsdata til brug for luftfartøjers effektive og sikre operationer
108) »radiotelefoni«: en form for radiokommunikation med det primære formål at udveksle oplysninger ved hjælp af tale
109) »standardflyveplan«: en flyveplan for en række hyppigt gentagne og regelmæssigt udførte individuelle flyvninger med de enslydende grunddata, som et luftfartsforetagende har indleveret til opbevaring og gentagen brug ved lufttrafiktjenesteenheder
110) »rapportpunkt«: et nærmere fastsat geografisk sted, i forhold til hvilket et luftfartøjs position kan angives
111) »restriktionsområde«: et nærmere afgrænset luftrum over en stats territorium eller territoriale farvand, inden for hvilket flyvning kun må foregå på visse nærmere angivne betingelser
112) »rutesegment«: en rute eller en del af en rute, der normalt flyves uden mellemlanding
113) »bane«: et på en landflyveplads afmærket rektangulært område til brug ved landing og start med luftfartøjer
114) »venteposition«: en nærmere markeret position fastsat med henblik på at opnå tilstrækkelig beskyttelse af en bane, en hindringsbegrænsende flade eller et ILS/MLS-kritisk/-følsomt område, hvor kørende luftfartøjer og køretøjer skal standse og holde, medmindre der er opnået anden tilladelse fra kontroltårnet
115) »banesynsvidde (RVR)«: den afstand, over hvilken en pilot i et luftfartøj på en banes centerlinje kan se enten banens markeringer, banekantlysene eller banens centerlinjelys
116) »flyvesikkerhedssensitivt personale«: personer, som kan bringe flyvesikkerheden i fare, hvis de ikke udfører deres pligter og arbejdsopgaver korrekt, herunder, men ikke udelukkende, besætningsmedlemmer, flymekanikere og flyveledere
117) »svævefly«: et luftfartøj, som er tungere end luft, og som under flyvning bæres oppe af aerodynamiske reaktioner mod flader, der forbliver faste, hvis frie flyvning ikke afhænger af en motor, herunder dragefly, drageglidere og andre lignende luftfartøjer
118) »sekundær radar (SSR)«: et radarovervågningssystem, der benytter sendere eller modtagere (interrogatorer) og transpondere
119) »SIGMET-oplysninger«: oplysninger udstedt af et meteorologisk overvågningskontor om forekomst eller forventet forekomst af nærmere angivne en route-vejrfænomener, som kan have sikkerhedsmæssig indflydelse på flyveoperationer
120) »signalområde«: et område på en flyveplads, på hvilket jordsignaler udlægges
121) »betydningsfuldt punkt«: et nærmere angivet geografisk punkt anvendt til at angive en ATS-rute, et luftfartøjs flyvevej eller til andre navigations- og lufttrafiktjenestemæssige formål
122) »speciel VFR-flyvning«: en VFR-flyvning, som har fået klarering af en flyvekontrolenhed til at flyve i en kontrolzone under vejrforhold, der er dårligere end VMC
123) »vildfarent luftfartøj«: et luftfartøj, som har afveget væsentligt fra den planlagte beholdne kurs, eller som rapporterer, at det er faret vild
124) »overvågningsradar«: radarudstyr, der anvendes til at bestemme et luftfartøjs position med hensyn til afstand og azimut
125) »kørsel«: et luftfartøjs bevægelse ved egen kraft på en flyveplads eller en operationslokalitet bortset fra start og landing
126) »rullevej«: en vej, der er anlagt på en landflyveplads til brug for luftfartøjer under kørsel fra en del af flyvepladsen til en anden, herunder:
127) »territorium«: de landområder og tilstødende territorialfarvande, der henhører under en stats højhedsområde, overherredømme, beskyttelse eller mandat
128) »tærskel«: begyndelsen af den del af banen, der kan bruges til landing
129) »beregnet tidsforbrug«:
a) IFR-flyvninger: den tid, der beregnes at skulle bruges fra start og indtil ankomst over et angivet punkt, som er fastsat i relation til navigationshjælpemidler, og hvorfra en instrumentindflyvningsprocedure agtes påbegyndt, eller, hvis der ikke findes navigationshjælpemidler i tilknytning til bestemmelsesstedet, den tid, der beregnes at skulle bruges fra start og indtil ankomst over bestemmelsesstedet
b) VFR-flyvninger: den tid, der beregnes at skulle bruges fra start til ankomst over bestemmelsesstedet
130) »beholden kurs«: projektion på jordens overflade af et luftfartøj under flyvning. Retningen i et givet punkt udtrykkes i grader fra nord (retvisende, misvisende eller grid)
131) »undvigerådgivning«: råd givet af en lufttrafiktjenesteenhed om manøvrer, der kan hjælpe en pilot til at undgå sammenstød
132) »trafikinformationer«: informationer udstedt af en lufttrafiktjenesteenhed for at oplyse en pilot om anden kendt eller observeret trafik, som kan være i nærheden af det pågældende luftfartøjs position eller forventede rute, og for at hjælpe piloten til at undgå sammenstød
133) »kontroloverdragelsespunkt«: et nærmere bestemt punkt på et luftfartøjs flyvevej, hvor ansvaret for at udøve flyvekontroltjeneste for luftfartøjet overdrages fra én flyvekontrolenhed eller kontrolposition til den næste
134) »gennemgangshøjde«: den højde over havet, i eller hvorunder et luftfartøjs lodrette position kontrolleres med reference til middelvandstanden
135) »gennemgangsniveau«: det laveste flyveniveau, der er tilgængeligt over gennemgangshøjden
136) »obligatorisk transponderzone (TMZ)«: et nærmere afgrænset luftrum, hvor det er obligatorisk at have og bruge transpondere med trykhøjderapporteringssystem
137) »uidentificeret luftfartøj«: et luftfartøj, der er blevet observeret eller rapporteret som værende i et givent område, men hvis identitet ikke er fastslået
138) »ubemandet friballon«: et ubemandet luftfartøj, der i fri flyvning er lettere end luft, og som ikke fremdrives ved egen kraft
139) »VFR«: det symbol, der anvendes til at angive visuelflyvereglerne
140) »VFR-flyvning«: flyvning udført i overensstemmelse med visuelflyvereglerne
141) »sigtbarhed«: en sigtbarhed til luftfartsmæssig brug, der er størst af følgende:
142) »visuelle vejrforhold«: vejrforhold, udtrykt i værdier for sigtbarhed, afstand fra skyer og skydækkehøjde, der er lig med eller større end fastsatte minima
143) »VMC«: det symbol, der anvendes til at angive visuelle vejrforhold.
Artikel 3
Overholdelse
Med forbehold af fleksibilitetsbestemmelserne i artikel 14 i forordning (EF) nr. 216/2008 og de beskyttelsesklausuler, der er fastlagt i artikel 13 til forordning (EF) nr. 549/2004, skal medlemsstaterne sikre overholdelse af de fælles regler og bestemmelser, der er fastlagt i bilaget til denne forordning.
Artikel 4
Fritagelse for særlige operationer
1. Efter anmodning fra enheder, der udfører følgende aktiviteter, kan de kompetente myndigheder fritage sådanne enheder fra specifikke bestemmelser i denne forordning for følgende aktiviteter af offentlig interesse samt for den træning, der er nødvendig for sikker udførelse af aktiviteterne:
a)
politi- og toldopgaver
b)
trafikovervågnings- og forfølgelsesopgaver
c)
miljøkontrolopgaver, der gennemføres af, eller på vegne af, offentlige myndigheder
d)
eftersøgnings- og redningstjeneste
e)
ambulanceflyvninger
f)
evakueringer
g)
brandbekæmpelse
h)
fritagelser, der er nødvendige for at sikre sikker flyvning for statschefer, ministre og lignende statsembedsmænd.
2. Den kompetente myndighed, der godkender sådanne fritagelser, skal oplyse EASA om karakteren af fritagelserne senest to måneder efter, at en fritagelse er blevet godkendt.
3. Denne artikel berører ikke artikel 3 og kan anvendes i tilfælde, hvor de aktiviteter, der er anført i stk. 1, ikke kan gennemføres som operationel lufttrafik, eller hvor de på anden måde ikke kan drage nytte af fleksibilitetsbestemmelserne i denne forordning.
Artikel 5
Afvigelser
1. Efter at denne forordning er trådt i kraft og senest på dens anvendelsesdato, skal medlemsstaterne:
a)
formelt underrette ICAO om, at alle tidligere meddelte afvigelser med hensyn til ICAO-standarder og anbefalet praksis, som er omfattet af denne forordning, tilbagetrækkes med undtagelse af de afvigelser, der vedrører medlemsstaternes væsentlige sikkerheds- og forsvarspolitiske interesser i henhold til artikel 13 i forordning (EF) nr. 549/2004
b)
underrette ICAO om de i fællesskab aftalte afvigelser, der er omfattet af tillægget til bilaget til denne forordning.
2. I overensstemmelse med bilag 15 til Chicagokonventionen offentliggør hver enkelt medlemsstat via sin luftfartsinformationspublikation de i fællesskab aftalte afvigelser, som er meddelt ICAO i henhold til denne artikels stk. 1, litra b), samt eventuelle andre bestemmelser, der er nødvendiggjort af lokale luftforsvars- og sikkerhedshensyn i henhold til denne artikels stk. 1, litra a).
Artikel 6
Ændringsovervågning
1. Efter at denne forordning er trådt i kraft, skal Kommissionen med støtte fra Eurocontrol og EASA fastlægge en permanent proces
a)
for at sikre, at eventuelle ændringer, der vedtages inden for rammerne af Chicagokonventionen, og som er relevante med hensyn til denne forordnings anvendelsesområde, overvåges og analyseres
b)
for, når det er relevant, at udarbejde forslag til ændringer af bilaget til denne forordning.
2. Bestemmelserne i artikel 5 i denne forordning vedrørende tilbagetrækning af og underretning om afvigelser og offentliggørelse i AIP'en samt i artikel 7 vedrørende ændringer af bilaget finder anvendelse i relevant omfang.
Artikel 7
Ændringer af bilaget
1. Bilaget ændres i overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 549/2004.
2. De ændringer, der er nævnt i stk. 1, kan omfatte, men er ikke begrænset til, ændringer, der er nødvendige for at sikre ensartethed i retslige bestemmelser under fremtidige udvidelser af denne forordning til at omfatte de relevante bestemmelser fra andre ICAO-bilag og -dokumenter end bilag 2, eller ændringer, som stammer fra ajourføring af selve disse ICAO-bilag og -dokumenter eller fra ændringer til eventuelle relevante EU-forordninger.
Artikel 8
Overgangsbestemmelser og supplerende bestemmelser
1. Medlemsstater, der inden denne forordnings ikrafttræden har vedtaget supplerende bestemmelser, hvorved en ICAO-standard kompletteres, skal sørge for, at disse overholder denne forordning.
2. Ved anvendelsen af denne artikel må sådanne supplerende bestemmelser, der kompletterer en ICAO-standard, ikke udgøre en afvigelse i henhold til Chicagokonventionen. Medlemsstaterne offentliggør sådanne supplerende bestemmelser samt eventuelle forhold, som det er op til en kompetent myndighed at beslutte i henhold til denne forordning, via deres luftfartsinformationspublikation. De underretter også Kommissionen og EASA senest to måneder efter, at denne forordning er trådt i kraft, eller når den supplerende bestemmelse er blevet vedtaget.
Artikel 9
Sikkerhedskrav
Efter at denne forordning er trådt i kraft og med forbehold af artikel 7 sikrer medlemsstaterne, at der med henblik på opretholdelse eller forbedring af eksisterende sikkerhedsniveauer og inden for rammerne af en sikkerhedsstyringsproces, som tager alle aspekter af denne forordnings gennemførelse i betragtning, gennemføres en sikkerhedsvurdering af gennemførelsesplanen, herunder fareidentifikation, risikovurdering og -begrænsning, inden de tidligere anvendte procedurer ændres i praksis. En sådan risikobegrænsning kan omfatte anvendelse af artikel 3.
Artikel 10
Ændringer af forordning (EF) nr. 730/2006, (EF) nr. 1033/2006, (EF) nr. 1794/2006, (EF) nr. 1265/2007, (EU) nr. 255/2010 og gennemførelsesforordning (EU) nr. 1035/2011
1. I forordning (EF) nr. 730/2006 foretages følgende ændringer:
a)
Artikel 2, nr. 3) og 4), affattes således:
»3) »IFR«: det symbol, der anvendes til at angive instrumentflyveregler
4) »VFR«: det symbol, der anvendes til at angive visuelflyveregler«.
2. I forordning (EF) nr. 1033/2006 foretages følgende ændringer:
a)
Artikel 2, stk. 2, nr. 8), affattes således:
»8) »IFR«: det symbol, der anvendes til at angive instrumentflyveregler«.
b)
Artikel 3, stk. 1, affattes således:
»1. De bestemmelser, der er angivet i bilaget, gælder for indgivelse, godkendelse og videresendelse af flyveplaner for alle flyvninger omfattet af denne forordning samt alle ændringer af de vigtigste oplysninger om flyveplanen i fasen før flyvning i overensstemmelse med denne forordning.«
c)
Overskriften og punkt 1 i bilaget affattes således:
»De i artikel 3, stk. 1, nævnte bestemmelser
1.
Afdeling 4 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 923/2012 (4).
3. I forordning (EF) nr. 1794/2006 foretages følgende ændringer:
a)
Artikel 2, litra c) og d), affattes således:
»c) »IFR«: det symbol, der anvendes til at angive instrumentflyveregler
d) »VFR«: det symbol, der anvendes til at angive visuelflyveregler«.
4. I forordning (EF) nr. 1265/2007 foretages følgende ændringer:
a)
Artikel 2, nr. 5), affattes således:
»5) »Flyvninger udført efter visuelflyvereglerne (VFR-flyvninger)«: flyvninger udført efter visuelflyvereglerne«.
5. I forordning (EU) nr. 255/2010 foretages følgende ændringer:
a)
Artikel 2, nr. 3), affattes således:
»3) »IFR«: det symbol, der anvendes til at angive instrumentflyveregler«.
6. I gennemførelsesforordning (EU) nr. 1035/2011 foretages følgende ændringer:
a)
Henvisningen i bilag II, punkt 4, litra a), til »bilag 2 vedrørende lufttrafikregler, 10. udgave, juli 2005« erstattes af en henvisning til »forordning (EU) nr. 923/2012«.
b)
Efter henvisningen i bilag II, punkt 4, litra c), til »bilag 11 vedrørende lufttrafiktjenester, 13. udgave, juli 2001, inkl. alle ændringer indtil nr. 47-B.« tilføjes følgende til sidst: »og forordning (EU) nr. 923/2012, hvor det er relevant.«
c)
Efter henvisningen i bilag III, punkt 2, litra b), til »bilag 11 vedrørende lufttrafiktjenester, 13. udgave, juli 2001, inkl. alle ændringer indtil nr. 47-B« tilføjes følgende: »og forordning (EU) nr. 923/2012, hvor det er relevant.«
Artikel 11
Ikrafttræden
1. Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 4. december 2012.
2. Uanset stk. 1, andet afsnit, kan medlemsstaterne beslutte ikke at anvende bestemmelserne i denne forordning før den 4. december 2014.
Hvis en medlemsstat gør brug af denne mulighed, skal den underrette Kommissionen og EASA i henhold til artikel 12, stk. 1, i forordning (EF) nr. 549/2004 om årsagerne til denne undtagelse og dens varighed samt angive en tidsplan for den forventede gennemførelse af denne forordning.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 26. september 2012.