РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1071/2012 НА КОМИСИЯТА
от 14 ноември 2012 година
за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун с произход от Китайската народна република и Тайланд
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 7 от него,
след консултации с Консултативния комитет,
като има предвид, че:
А. ПРОЦЕДУРА
1. Започване на процедура
(1)
На 16 февруари 2012 г. с известие, публикувано в Официален вестник на Европейския съюз (2) („известие за започване на процедура“), Европейската комисия („Комисията“) обяви започването на антидъмпингова процедура по отношение на вноса в Съюза на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун с произход от Китайската народна република („КНР“), Тайланд и Индонезия („засегнатите държави“).7
(2)
Процедурата бе започната вследствие на жалба, подадена на 3 януари 2012 г. от Комитета за защита на отрасъла за резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун на Европейския съюз („жалбоподателя“) от името на производители, които представляват над 50 % от общото производство на Съюза на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун („резбовани принадлежности от ковък чугун“). Жалбата съдържаше prima facie доказателства за наличие на дъмпинг на посочения продукт и за произтичаща от него съществена вреда, което бе счетено за достатъчно основание за започването на разследване.
2. Страни, засегнати от процедурата
(3)
Комисията официално уведоми жалбоподателя, производителите от Съюза, производителите износители, несвързаните вносители, ползвателите и представителите на държавите - износителки, за започването на разследването. Комисията уведоми също така производителите в Аржентина, тъй като тя бе посочена като възможна държава аналог. На заинтересованите страни беше дадена възможност да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване в сроковете, определени в известието за започване на процедурата.
(4)
На всички заинтересовани страни, които поискаха да бъдат изслушани и показаха, че са налице основателни причини за това, беше дадена такава възможност.
(5)
Предвид големия брой производители износители от КНР, както и производители и несвързани вносители от Съюза в известието за започване на процедурата бе предвидено изготвянето на извадка в съответствие с член 17 от основния регламент. С цел да се предостави възможност на Комисията да реши дали е необходимо изготвянето на извадка и ако е така - да направи подбор, всички производители износители в КНР, както и производителите и несвързаните вносители от Съюза бяха поканени да заявят своя интерес пред Комисията и, съобразно указаното в известието за започване на процедурата, да предоставят основна информация за своята дейност, свързана с резбовани принадлежности от ковък чугун (съгласно определението в раздел Б по-долу), през периода от 1.1.2011 г. до 31.12.2011 г. Не бе предвидено изготвянето на извадка за производителите износители в другите две засегнати държави - Тайланд и Индонезия.
(6)
За да се даде възможност на производителите износители в КНР, ако желаят, да подадат заявление за получаване на статут за третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика („ТДПИ“), или за получаване на статут за индивидуално третиране („ИТ“), Комисията изпрати формуляри за заявления на производителите износители в КНР, за които се знае, че са засегнати, и на органите в КНР. Две дружества поискаха ТДПИ съгласно член 2, параграф 7 от основния регламент, а четири дружества поискаха ИТ съгласно член 9, параграф 5 от основния регламент.
(7)
Комисията официално оповести констатациите във връзка с предоставянето на ТДПИ пред засегнатите производители износители в КНР, пред органите в КНР и пред жалбоподателя. Беше им предоставена също така възможност да изложат в писмен вид своите становища.
(8)
Що се отнася до производителите от Съюза, както е пояснено в съображение 29, шест производители от Съюза предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Като взе предвид информацията, получена от съдействащите производители от Съюза, Комисията подбра извадка от трима производители от Съюза въз основа на обема на продажбите.
(9)
Както е пояснено в съображение 31, 33-ма несвързани вносители предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Въз основа на получената от тях информация Комисията подбра извадка от девет вносители с най-голям обем на вноса в Съюза и с оглед на географското им разположение на територията на Съюза. Тъй като един вносител не отговори на въпросника, в окончателната извадка бяха включени останалите осем вносители.
(10)
Както е пояснено в съображение 30, 12 производители износители в КНР предоставиха исканата информация и се съгласиха да бъдат включени в извадката. Въз основа на получената от тях информация Комисията подбра извадка от трима производители износители в КНР с най-голям обем на износа за Съюза.
(11)
Комисията изпрати въпросници до тримата включени в извадката производители от Съюза, до тримата включени в извадката производители износители в КНР, до трима производители износители в Тайланд, до трима производители износители в Индонезия, до деветте включени в извадката несвързани вносители и до седем ползватели.
(12)
Получени бяха отговори от тримата включени в извадката производители от Съюза, от тримата производители износители в КНР, от двама производители износители в Тайланд, един производител износител в Индонезия и осем несвързани вносители. Нито един ползвател не отговори на въпросника.
(13)
Комисията потърси и провери цялата информация, която счете за необходима за целите на временното определяне на дъмпинга, вредата от него и интереса на Съюза. Извършени бяха проверки на място в следните дружества:
а)
производители от Съюза:
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Испания;
-
Berg Montana Fittings EAD, Монтана, България;
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Австрия;
б)
производители износители в КНР:
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, КНР;
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, КНР;
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, КНР;
в)
производители износители в Тайланд:
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Тайланд;
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd, Samutsakorn, Тайланд;
г)
производител износители в Индонезия:
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Индонезия;
д)
несвързани вносители в Съюза:
-
Crane Limited, Ipswich, Обединено кралство;
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Германия;
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Германия;
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Нидерландия;
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio(MB), Италия.
(14)
С оглед на необходимостта да бъде определена нормална стойност за производителите износители от КНР, в случай че не им бъде предоставено ТДПИ, бе извършена проверка на място за определяне на нормалната стойност въз основа на данните от Индия като държава аналог в следното дружество:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Индия.
3. Разследван период и разглеждан период
(15)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1.1.2011 г. до 31.12.2011 г. („разследвания период“ или „РП“). Тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, бяха разгледани за периода от 2008 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(16)
Разглежданият продукт, описан в известието за започване на процедурата, са резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун („разглежданият продукт“), класирани понастоящем в код по КН ex 7307 19 10.
(17)
Основните суровини са метални отпадъци, кокс/електричество, пясък (за формоване) и цинк (за поцинковане). Първият етап от производствения процес е разтопяването на металните отпадъци във вагрянки. Следва процес на формоване и леене на различните форми, които след това се разделят на единични бройки. Продуктите трябва да бъдат подложени на продължителен процес на отгряване, за да станат достатъчно ковки за използването им в приложения, при които са необходими удароустойчивост и виброустойчивост, както и за да издържат на резки температурни промени. При необходимост впоследствие принадлежностите могат да бъдат поцинковани. След това продуктите се резбоват.
(18)
Резбованите принадлежности от ковък чугун се използват за свързване на две или повече тръби, за свързване на тръба с апаратура, за промяна на посоката на движението на флуидния поток или за затваряне на тръба. Резбованите принадлежности от ковък чугун се използват предимно в газови, водни и отоплителни инсталации за жилищни и нежилищни сгради, както и при тръбопроводите на нефтени рафинерии. Принадлежности от ковък чугун се предлагат в множество конфигурации, като най-разпространените са 90-градусови колена, тройници, свръзки, кръстачки и тръбни съединения. Произвеждат се два вида: черни (непоцинковани) и поцинковани.
2. Сходен продукт
(19)
Беше установено, че разглежданият продукт и продуктът, произвеждан и продаван на вътрешния пазар в КНР, Тайланд и Индонезия, на вътрешния пазар в държавата аналог - Индия, както и продуктът, произвеждан и продаван в Съюза от промишлеността на Съюза, имат еднакви основни физически и технически характеристики. Поради това посочените продукти временно се приемат за сходни по смисъла на член 1, параграф 4 от основния регламент („сходен продукт“).
(20)
Представени бяха някои твърдения относно обхвата на продукта, най-вече от страна на вносители, както и от компетентните органи на една държава членка. Всяко от тези твърдения е разгледано поотделно по-долу.
(21)
Един вносител заяви, че „електролитно поцинкованите принадлежности“ следва да бъдат изключени от определението за резбовани принадлежности от ковък чугун. Посочен бе доводът, че за производството на електролитно поцинковани принадлежности са необходими допълнителни производствени етапи след резбоването, като измиване и допълнително електролитно поцинковане. Изтъкнато бе, че това води до редица подобрения в качеството на продукта, както и до предимства в сравнение с обикновените принадлежности. Очевидно е обаче, че електролитно поцинкованите и обикновените принадлежности са напълно взаимозаменяеми и следователно имат еднакви основни физически и технически характеристики. Поради това се приема, че те спадат към разглеждания продукт.
(22)
Същият вносител внася тела за пресувани принадлежности, които впоследствие сглобява с други части за получаването на завършени пресувани фитинги. Повдигнат бе въпросът дали телата за пресувани принадлежности попадат в обхвата на определението на разглеждания продукт. Въпреки че телата приличат на принадлежности и са с резба, с тях тръбите не могат да се свързват директно - те трябва да бъдат сглобени с други елементи, преди да могат да се използват за свързването на тръбите. Въпреки че са по-скъпи, те са взаимозаменяеми с други резбовани принадлежности, тъй като също се използват за свързване на тръби и тръбопроводи, макар и предимно за ремонт, а не толкова за нови инсталации. Поради това временно се заключава, че пресуваните принадлежности и телата за тях попадат в обхвата на определението на разглеждания продукт.
(23)
Според някои от страните не може да се смята, че принадлежностите от ковък чугун, които се произвеждат и продават от производителите от Съюза, са съпоставими с тези, които се произвеждат и изнасят за Съюза от засегнатите държави износителки, тъй като за принадлежностите, произвеждани в Съюза, като цяло се използва бялосърцевинен ковък чугун, а за изнасяните принадлежности се използва черен ковък чугун.
(24)
Както вече бе заключено в Регламент (ЕО) № 1784/2000 (3) относно същия продукт, при разследването бе направена временната констатация, че във възприемането на пазара не се прави разлика между принадлежностите от черен ковък чугун и тези от бялосърцевинен ковък чугун, тъй като във всяко отношение, с изключение на съдържанието на въглерод, те имат много сходни характеристики, както и еднакви крайни приложения и следователно са взаимозаменяеми. Това се потвърждава от факта, че вносителите/търговците, които купуват принадлежности от черен ковък чугун от засегнатите държави и принадлежности от бялосърцевинен ковък чугун, произведени от промишлеността на Съюза, ги продават на ползвателите, без да правят разграничение между двата вида материал. Що се отнася до ползвателите на разглеждания продукт, разследването потвърди, че те не правят съществена разлика между принадлежностите от бялосърцевинен ковък чугун и тези от черен ковък чугун.
(25)
На същия извод навежда и обстоятелството, че както принадлежностите от бялосърцевинен, така и принадлежностите от черен ковък чугун са включени в европейския стандарт EN 10242 и в международния стандарт ISO 49, в които се определят изискванията за проектиране и показателите за ефективността на принадлежностите от ковък чугун. Специално по отношение на вида на използвания материал се допуска както бялосърцевинен ковък чугун, така и черен ковък чугун.
(26)
С оглед на гореизложеното се прави временното заключение, че принадлежностите от бялосърцевинен ковък чугун, които се произвеждат и продават от част от производителите от Съюза, следва да се разглеждат като сходен продукт с принадлежностите от черен ковък чугун, които се произвеждат и изнасят за Съюза от засегнатите държави износителки.
(27)
Един вносител внася ограничени количества незавършени принадлежности без резба. Резбоването се извършва впоследствие от вносителя. Тъй като внасяните принадлежности са без резба, приема се, че те не спадат към разглеждания продукт.
(28)
Органите в една от държавите членки посочиха обстоятелството, че съгласно обяснителните бележки към Комбинираната номенклатура (4) терминът „ковък чугун“ включва чугуна със сфероидален графит (идентичен на сферографитния чугун). Въпреки че нито една от заинтересованите страни не е съобщила за продажби на резбовани принадлежности от сферографитен чугун през РП, съществуват сведения, че това е възможно. Тъй като тези принадлежности имат същите основни физически характеристики като резбованите принадлежности от ковък чугун, които са предмет на разследването, смята се за целесъобразно да се уточни, че продуктите от сферографитен чугун попадат в обхвата на процедурата и на мерките.
В. ИЗГОТВЯНЕ НА ИЗВАДКА
1. Изготвяне на извадка от производители от Съюза
(29)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на продажбите на резбовани принадлежности от ковък чугун за несвързани клиенти в Съюза, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. От шестимата производители от Съюза, за които е известно, че произвеждат сходния продукт, в подбраната извадка бяха включени трима производители от две групи дружества, на които се падат 81 % от продажбите на резбовани принадлежности от ковък чугун за несвързани клиенти в Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички производители от Съюза и с жалбоподателя, като всички заинтересовани страни бяха поканени да представят своите коментари относно предложената извадка. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
2. Изготвяне на извадка от производители износители от КНР
(30)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на износа, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Дванадесет производители износители, на които се падат 51 % от китайския износ за Съюза по време на РП, предоставиха поисканата информация за изготвяне на извадката съгласно приложение А към известието за започване на процедурата. В подбраната извадка бяха включени три дружества, на които се падат 88 % от обема на износа на съдействащите страни от КНР за Съюза. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички засегнати производители износители и с компетентните органи в КНР. Не бяха получени никакви коментари относно подбора на извадката.
3. Изготвяне на извадка от несвързани вносители
(31)
В съответствие с член 17 от основния регламент Комисията подбра извадка въз основа на най-големия представителен обем на вноса в Съюза, както и въз основа на географското местоположение на дружествата, за който е разумно да се очаква, че може да бъде разследван в рамките на наличното време. Общо 33 несвързани вносители предоставиха поисканата информация за изготвяне на извадката съгласно приложение Б към известието за започване на процедурата. В подбраната първоначална извадка бяха включени шест вносители в пет държави членки, на които се падат 59 % от вноса в Съюза на резбовани принадлежности от ковък чугун, реализиран от съдействащите вносители. В съответствие с член 17, параграф 2 от основния регламент бяха проведени консултации с всички вносители. Вследствие на получените коментари към извадката бяха добавени още три дружества - така в окончателната извадка бяха включени девет вносители в шест държави членки, на които се падат 67 % от вноса в Съюза на резбовани принадлежности от ковък чугун, реализиран от съдействащите вносители. Не бяха получени други коментари относно разширената извадка. Тъй като един вносител не отговори на въпросника, окончателната извадка се състои от останалите осем вносители.
Г. ДЪМПИНГ
1. Китайска народна република
1.1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(32)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент при антидъмпинговите разследвания, които се отнасят до внос от КНР, нормалната стойност се определя в съответствие с член 2, параграфи 1 - 6 за онези производители, за които е било установено, че отговарят на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(33)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
1.
решенията за дейността се взимат в отговор на сигнали от пазара без значителна намеса на държавата, а разходите отразяват пазарните стойности;
2.
дружествата имат ясен основен комплект счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти и се прилага във всички случаи;
3.
няма значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика;
4.
законодателството относно несъстоятелността и собствеността гарантира правна сигурност и стабилност; и
5.
обмяната на валута се извършва по пазарни курсове.
(34)
Двама производители износители поискаха ТДПИ съгласно член 2, параграф 7, буква б) от основния регламент и попълниха заявлението за получаване на такъв статут в определените срокове.
(35)
Комисията потърси цялата информация, която счете за необходима, и провери информацията, представена в заявленията за ТДПИ, на място в обектите на съответните дружества.
(36)
При проверката бе установено, че двамата производители износители, подали заявления за ТДПИ, не отговарят на изискванията на критериите, посочени в член 2, параграф 7, буква в) от основния регламент.
(37)
Заверените счетоводни отчети на двамата износители не отговарят на международните счетоводни стандарти, а заверените счетоводни отчети на единия от износителите дори се оказаха непълни, тъй като не съдържаха отчет за паричните потоци. Следователно е видно, че тези износители не отговарят на изискванията, посочени в критерий 2.
(38)
Единият износител не можа да докаже, че внесеният капитал по време на приватизацията на дружеството е бил оценен правилно, а вторият износител е получил облекчения от държавата главно под формата на преференциална ставка на данък върху доходите. Следователно тези износители не отговарят на изискванията, посочени в критерий 3.
(39)
Едно от дружествата, подали заявление за ТДПИ, представи коментари във връзка с оповестената информация. Дружеството не оспори нито един от оповестените факти, но в коментарите си постави три основни въпроса.
(40)
На първо място дружеството изтъкна, че определянето на статут за ТДПИ е неправомерно, тъй като е било направено почти два месеца след законоустановения срок. По този въпрос следва да се посочи, че основна причина за закъснението бе обстоятелството, че не беше възможно проверката за предоставянето на статут за ТДПИ да бъде извършена по-рано, тъй като китайските износители не бяха на разположение по това време. Следва да се подчертае, че моментът на определяне на статута по никакъв начин не е повлиял върху крайния резултат.
(41)
На второ място дружеството изтъкна факта, че заверените счетоводни отчети не съответстват на изискванията изключително поради формални причини. Освен това бе приведен доводът, че „счетоводна практика, която формално не съответства напълно на МСС, не представлява нарушение на втория критерий за ТДПИ, при положение че тя не се отразява на финансовите резултати на дружеството“. В това отношение е важно да се отбележи, че критерий 2 не съдържа позоваване на финансовите резултати на дружеството. Поради това твърдението е неоснователно. Прилаганият критерий, а именно „счетоводна документация, която се подлага на независим одит в съответствие с международните счетоводни стандарти“, действително е формално изискване. При все това следва да се посочи, че всички установени нарушения са съществени било поради размера на сумите, било поради значимостта на нарушението (така например анализ, който е задължителен, чисто и просто не е бил направен).
(42)
На последно място беше заявено, че облекченията, получени под формата на преференциална ставка на данък върху доходите, не са служили в миналото като основание да бъде отказано ТДПИ. По този въпрос се отбелязва, че всеки случай се разглежда индивидуално. Съгласно критерий 3 за предоставянето на ТДПИ се оценява дали по отношение на китайските износители не се наблюдават значителни нарушения, пренесени от предишната система на непазарна икономика. Точно за това става въпрос в случая с облекченията от държавата, предоставени главно под формата на преференциална данъчна ставка. Поради това коментари от общ характер като представените от китайския износител не са достатъчно обосновани.
(43)
В заключение за нито един от двамата производители износители не беше установено, че отговаря на критерии 2 и 3 за предоставянето на статут за ТДПИ. Поради това на тези дружества не може да бъде предоставен статут за ТДПИ.
1.2. Индивидуално третиране
(44)
В съответствие с член 2, параграф 7, буква a) от основния регламент за държавите, попадащи в обхвата на посочения член, се установява приложимо за цялата държава мито, ако бъде взето решение за това, освен в случаите, когато дружествата са в състояние да докажат, че отговарят на всички критерии, посочени в член 9, параграф 5 от основния регламент.
(45)
Накратко и единствено с цел по-лесна справка тези критерии са изложени по-долу:
1.
при предприятия, контролирани изцяло или частично от чуждестранни лица, или при съвместни предприятия износителите са свободни да репатрират капитала и печалбите;
2.
експортните цени, количествата, условията и параметрите на продажбата са определени свободно;
3.
мнозинството от акциите принадлежат на частни лица. Държавните служители, участващи в борда на директорите или заемащи ключови позиции в управлението, са или малцинство, или трябва да се докаже, че дружеството въпреки това е достатъчно независимо от държавна намеса;
4.
обмяната на валута се извършва по пазарни курсове, и
5.
държавната намеса не е такава, че да позволи заобикаляне на мерките, ако на отделните износители се определят различни митнически ставки.
(46)
Производителите износители, за които беше установено, че не отговарят на критериите за ТДПИ, както и третият производител, включен в извадката, подадоха заявление за ИТ. Въз основа на наличната информация бе направена временната констатация, че всички включени в извадката производители износители отговарят на изискванията, предвидени в член 9, параграф 5 от основния регламент, и следователно може да им бъде предоставено ИТ.
1.3. Държава аналог
(47)
Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент нормалната стойност за производителите износители, които не се ползват със статут на дружества, работещи в условията на пазарна икономика, се определя въз основа на цената или на конструираната стойност в трета държава с пазарна икономика („държава аналог“).
(48)
В известието за започване на процедурата Комисията посочи намерението си да използва Аржентина като подходяща държава аналог за установяване на нормалната стойност за КНР и прикани всички заинтересовани страни да представят коментарите си по този въпрос.
(49)
Редица износители и вносители представиха коментари относно избора на държавата аналог, като изтъкнаха, че Аржентина не би била подходяща държава аналог, най-вече поради слабата вътрешна конкуренция и произтичащите от това високи цени на вътрешния пазар в Аржентина. Наистина има данни, че трима местни производители са си поделили по-голямата част от аржентинския пазар. Според статистическите данни, с които разполага Аржентина, вносът на вътрешния пазар е незначителен, тъй като най-големите чуждестранни доставчици, които по традиция са Бразилия и Китай, се облагат с високи антидъмпингови мита.
(50)
Същите износители и вносители предложиха Тайланд, Индия и Индонезия като по-подходящ избор за държава аналог. С оглед на коментарите на заинтересованите страни бе потърсено сътрудничество с производители от Аржентина и Индия и в крайна сметка един аржентински и един индийски производител се съгласиха да сътрудничат.
(51)
При анализа на техните отговори беше установено, че цените на вътрешния пазар, посочени от единствения съдействащ аржентински производител, наистина са много високи - значително по-високи от продажните цени на включените в извадката производители от Съюза, както и техните ненанасящи вреда цени.
(52)
От друга страна се оказа, че на индийския пазар съществува силна конкуренция и според оценките той наброява 300 производители. По тази причина може да се смята, че цените на вътрешния пазар, посочени от съдействащия индийски износител, са разумни.
(53)
Тайланд и Индонезия са включени в същото разследване, но в двете държави броят на производителите е много малък, поради което в сравнение с Индия на техния вътрешен пазар няма толкова силна конкуренция. Поради това беше направено временното заключение, че Индия е подходяща държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент.
1.4. Нормална стойност
(54)
Тъй като на нито един от включените в извадката износители от КНР не беше предоставен статут за ТДПИ, нормалната стойност беше определена в съответствие с разпоредбата на член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент, като в качеството на трета държава аналог с пазарна икономика се използва Индия.
(55)
Най-напред за всеки производител износител беше установено дали общият обем на продажбите на резбовани принадлежности от ковък чугун на вътрешния пазар, реализирани от производителя в държавата аналог, е представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби съставлява най-малко 5 % от общия обем на експортните продажби на разглеждания продукт за Съюза, реализирани от всеки производител износител по време на РП. Оказа се, че това е така по отношение на двама от тримата включени в извадката производители износители.
(56)
След това бяха определени видовете на продукта, продавани от дружествата на вътрешния пазар, по отношение на които продажбите на вътрешния пазар, реализирани от производителя в държавата аналог, са като цяло представителни и идентични или пряко съпоставими с видовете, които се продават за износ в Съюза.
(57)
За всеки вид на продукта, продаван от производителя в държавата аналог на неговия вътрешен пазар, за който бе установено, че е пряко съпоставим с вида резбовани принадлежности от ковък чугун, продавани за износ в Съюза от производителите износители, беше установено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ на съпоставимия вид на продукта, реализирани от производителя износител в Съюза.
(58)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на сходния продукт, реализирани в представителни количества на вътрешния пазар от производителя в държавата аналог, могат да се считат за осъществени при обичайни търговски условия. Това бе направено, като за всеки вид на продукта беше установен делът на продажбите с печалба на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП.
(59)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна на изчислените производствени разходи или по-висока от тях, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта и когато среднопретеглената продажна цена на този вид е била равна на производствените разходи или по-висока от тях, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар. Тази цена беше изчислена като среднопретеглена стойност на цените на всички продажби на вътрешния пазар на съответния вид на продукта по време на РП.
(60)
Когато обемът на продажбите с печалба на даден вид на продукта е съставлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта или когато среднопретеглената цена на този вид е по-ниска от производствените разходи, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност на продажбите с печалба само на този вид на продукта.
(61)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, беше прието, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(62)
За продажбите на видовете на продукта, които не са били осъществени при обичайни търговски условия, както и за видовете на продукта, които не са били продадени в представителни количества на вътрешния пазар, беше използвана конструирана нормална стойност.
(63)
За да се конструира нормалната стойност, направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от единствения съдействащ производител в държавата аналог при продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар при обичайни търговски условия през разследвания период, бяха добавени към неговите собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, за конструиране на нормалната стойност бяха използвани среднопретеглената печалба и разходите за реализация, общите и административните разходи за непредставителните продажби при обичайни търговски условия. При необходимост производствените разходи и разходите за реализация, общите и административните разходи бяха коригирани, преди да бъдат използвани при теста за обичайни търговски условия и при конструирането на нормалните стойности.
1.5. Експортна цена
(64)
Тъй като на включените в извадката производители бе предоставено ИТ и те са осъществявали продажби за износ на разглеждания продукт в Съюза директно на независими клиенти в Съюза, експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на експортните цени, които са реално платени или подлежащи на плащане.
1.6. Сравнение
(65)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(66)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост.
(67)
Бяха направени съответните корекции по отношение на физическите характеристики, косвените данъци, разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които те бяха счетени за основателни, точни и подкрепени с проверени доказателства.
1.7. Дъмпингови маржове
(68)
За включените в извадката дружества среднопретеглената нормална стойност, определена за всеки вид на сходния продукт в държавата аналог, беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид на разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(69)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Среднопретегленият дъмпингов марж за съдействащите производители износители, които не са включени в извадката, беше изчислен в съответствие с разпоредбите на член 9, параграф 6 от основния регламент. Този марж беше изчислен въз основа на маржовете, установени за включените в извадката производители износители.
(71)
Въз основа на това дъмпинговият марж, изчислен за съдействащите дружества, които не са включени в извадката, бе временно определен на 42,3 %.
(72)
По отношение на всички други производители износители в КНР дъмпинговите маржове бяха определени въз основа на наличните факти в съответствие с член 18 от основния регламент. За целта най-напред беше установена степента на съдействие, като обемът на износа за Съюза, посочен от съдействащите производители износители, беше сравнен със съответните статистически данни за вноса на Евростат.
(73)
Тъй като съдействащите производители износители реализират над 50 % от общия обем на износа от КНР за Съюза и промишлеността може да се счита за разпокъсана поради големия брой производители износители в КНР, може да се приеме, че степента на съдействие е висока. Доколкото няма причина да се предполага, че някой производител износител умишлено не е оказал съдействие, остатъчният дъмпингов марж бе определен на нивото на дружеството с най-висок дъмпингов марж, включено в извадката. Това бе счетено за целесъобразно, тъй като нямаше данни за това, че неоказващите съдействие дружества извършват дъмпинг на по-ниско ниво, както и за да се гарантира ефективността на евентуалните мерки.
(74)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Other cooperating companies
42,3 %
Всички други дружества
67,8 %
2. Тайланд и Индонезия
2.1. Нормална стойност
(75)
В съответствие с член 2, параграф 2 от основния регламент Комисията първо установи за всеки от съдействащите производители износители дали общият обем на продажбите им на сходния продукт на вътрешния пазар е бил представителен, т.е. дали общият обем на тези продажби съставлява най-малко 5 % от общия обем на техните експортни продажби на разглеждания продукт за Съюза. При разследването беше установено, че продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар са представителни за всички съдействащи производители износители в Тайланд и Индонезия.
(76)
След това Комисията определи видовете на продукта, продавани на вътрешния пазар от дружествата, имащи като цяло представителни продажби на вътрешния пазар, които са идентични или много сходни с видовете, които се продават за износ в Съюза.
(77)
За всеки вид на сходния продукт, продаван от производителите износители на техния вътрешен пазар, за който бе установено, че е съпоставим с вида на разглеждания продукт, продаван за износ в Съюза, беше установено дали продажбите на вътрешния пазар са достатъчно представителни за целите на член 2, параграф 2 от основния регламент. Продажбите на вътрешния пазар на даден вид на продукта бяха сметнати за достатъчно представителни в случаите, когато обемът на продажбите на този вид на продукта на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП съставлява най-малко 5 % от общия обем на продажбите за износ в Съюза на съпоставимия вид на продукта.
(78)
След това Комисията провери дали продажбите на всеки вид на сходния продукт в представителни количества на вътрешния пазар могат да се считат за осъществени при обичайни търговски условия съгласно член 2, параграф 4 от основния регламент. Това бе направено, като за всеки вид на продукта беше установен процентът на продажбите с печалба на независими клиенти на вътрешния пазар по време на РП.
(79)
Когато обемът на продажбите на даден вид на продукта, продаван на нетна продажна цена, равна на изчислените производствени разходи или по-висока от тях, е съставлявал над 80 % от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта и когато среднопретеглената продажна цена е била равна на разходите за единица продукция или по-висока от тях, нормалната стойност за всеки вид на продукта беше изчислена като среднопретеглената стойност на всички продажни цени на вътрешния пазар на този вид на продукта.
(80)
Когато обемът на продажбите с печалба на даден вид на продукта е съставлявал 80 % или по-малко от общия обем на продажбите на съответния вид на продукта или когато среднопретеглената цена на този вид е по-ниска от разходите за единица продукция, нормалната стойност беше определена въз основа на действителната цена на вътрешния пазар, изчислена като среднопретеглената стойност само на продажбите с печалба на вътрешния пазар на този вид на продукта.
(81)
Когато всички видове на продукта са били продавани на загуба, беше прието, че те не са били продавани при обичайни търговски условия.
(82)
За продажбите на видовете на продукта, които не са били осъществени при обичайни търговски условия, както и за видовете на продукта, които не са били продадени в представителни количества на вътрешния пазар, беше използвана конструирана нормална стойност.
(83)
За да се конструира нормалната стойност, направените среднопретеглени разходи за реализация, общи и административни разходи и среднопретеглената печалба, реализирана от съответните съдействащи производители износители при продажбите на сходния продукт на вътрешния пазар при обичайни търговски условия през разследвания период, бяха добавени към техните собствени средни производствени разходи по време на разследвания период. За видовете на продукта, които не са били продавани в представителни количества на вътрешния пазар, за конструиране на нормалната стойност бяха използвани среднопретеглената печалба и разходите за реализация, общите и административните разходи за непредставителните продажби при обичайни търговски условия.
2.2. Експортна цена
(84)
Тъй като всички експортни продажби на разглеждания продукт, реализирани от съдействащите производители в Тайланд и Индонезия, са били предназначени за независими клиенти в Съюза, експортната цена бе установена в съответствие с член 2, параграф 8 от основния регламент, а именно въз основа на експортните цени, които са реално платени или подлежащи на плащане.
2.3. Сравнение
(85)
Сравнението между нормалната стойност и експортната цена беше направено на базата на цената франко завода.
(86)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент под формата на корекции надлежно бяха отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост..
(87)
Бяха направени съответните корекции по отношение на нивото на търговия, разходите за транспорт, застраховка, обработка и допълнителните разходи, разходите за опаковане, кредити, банкови такси и комисиони във всички случаи, в които те бяха счетени за основателни, точни и подкрепени с проверени доказателства.
2.4. Дъмпингови маржове
а) Тайланд
(88)
За двете съдействащи дружества в Тайланд среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(89)
С оглед на отчетената висока степен на съдействие (обемът на износа на двете сътрудничещи тайландски дружества съставлява повече от 80 % от общия износ на Тайланд за Съюза по време на РП) дъмпинговият марж за всички други производители износители в Тайланд бе определен на нивото на най-високия дъмпингов марж, установен за двете сътрудничещи дружества.
(90)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове за дружествата в Тайланд, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
Всички други дружества
50,7 %
б) Индонезия
(91)
За единственото съдействащо дружество среднопретеглената нормална стойност за всеки вид от сходния продукт беше сравнена със среднопретеглената експортна цена на съответния вид от разглеждания продукт съгласно член 2, параграфи 11 и 12 от основния регламент.
(92)
С оглед на отчетената висока степен на съдействие (обемът на износа на единственото сътрудничещо индонезийско дружество съставлява повече от 80 % от общия износ на Индонезия за Съюза по време на РП) дъмпинговият марж за всички други производители износители в Индонезия бе определен на същото ниво, както за сътрудничещото дружество.
(93)
Въз основа на това временните среднопретеглени дъмпингови маржове, изразени като процент от CIF цената на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
PT. Tri Sinar Purnama
11,0%
Всички други дружества
11,0%
Д. ВРЕДА
1. Производство на Съюза
(94)
През РП сходният продукт се е произвеждал от шестима производители в Съюза. Както се посочва в съображение 29, в извадката бяха подбрани две групи производители от Съюза, състоящи се от трима производители от Съюза, представляващи 81 % от общото производството на сходния продукт в Съюза.
2. Определяне на промишлеността на Съюза
(95)
По смисъла на член 4, параграф 1 и член 5, параграф 4 от основния регламент шестимата производители от Съюза, които са произвеждали сходния продукт по време на РП, съставляват промишлеността на Съюза и ще бъдат наричани по-долу „промишлеността на Съюза“.
3. Потребление в Съюза
(96)
Потреблението в Съюза бе установено въз основа на обема на продажбите, реализирани от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза и обема на вноса по данни на Евростат, коригирани в съответствие с констатациите от разследването.
(97)
Потреблението в Съюза е намаляло значително с 21 % в периода 2008 - 2009 г., след което се е увеличило с 12 процентни пункта до равнище, по-ниско с 9 % в сравнение с потреблението в началото на разглеждания период.
Потребление в Съюза (в тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза
72 231
57 398
59 190
65 460
Индекс
100
79
82
91
Източник:
данни от жалбата, Евростат и отговори на въпросника
4. Внос от засегнатите държави
4.1. Кумулативна оценка на последиците от вноса от засегнатите държави
(98)
Комисията проучи въпроса дали вносът на резбовани принадлежности от ковък чугун с произход от засегнатите държави следва да се оценява кумулативно в съответствие с член 3, параграф 4 от основния регламент.
(99)
Маржът на дъмпинга, установен по отношение на вноса от всяка от засегнатите държави, е надвишавал прага de minimis, определен в член 9, параграф 3 от основния регламент (вж. съображения 74, 90 и 93).
(100)
Що се отнася до обема на дъмпинговия внос от Индонезия, беше установено, че той съставлява едва около 2,5 % от общия обем на вноса на сходния продукт в Съюза през РП. С оглед на това може да се приеме, че този внос не нанася съществена вреда за промишлеността на Съюза по смисъла на член 9, параграф 3 от основния регламент или по смисъла на разпоредбите на Антидъмпинговото споразумение на СТО (5).
(101)
Същевременно на този предварителен етап разследването установи, че по-голямата част от вноса от Индонезия може да е бил неправилно деклариран под различен код по КН, а именно 7307 99 10 вместо 7307 19 10, който обикновено се прилага за резбовани принадлежности за тръбопроводи от ковък чугун. Въпреки това целият внос, който може да е бил неправилно деклариран, или поне основната част от него, вече е включен в дела от 2,5 %, посочен в предходното съображение.
(102)
С оглед на гореизложеното временно бе решено този внос да не се разглежда кумулативно с дъмпинговия внос от Тайланд и КНР.
(103)
Що се отнася до обема на дъмпинговия внос от Тайланд и КНР, той не може да се смята за незначителен, тъй като пазарният му дял през РП е достигнал съответно 5,4 % и 47,3 %.
(104)
Временно беше прието, че кумулативната оценка е целесъобразна с оглед на съпоставимите условия на конкуренция между вноса от тези две държави и сходния продукт на Съюза, т.е. чрез едни и същи канали за продажба и към едни и същи категории клиенти. В много случаи беше установено, че внесените от КНР и Тайланд продукти се продават чрез едни и същи дистрибутори.
(105)
С оглед на гореизложеното временното становище е, че са изпълнени всички критерии, определени в член 3, параграф 4 от основния регламент. Поради това вносът от Тайланд и КНР бе разгледан кумулативно. По-долу той се нарича „вносът от двете засегнати държави“.
4.2. Обем и пазарен дял на вноса от двете засегнати държави
(106)
Обемът на вноса на разглеждания продукт от двете засегнати държави на пазара на Съюза се е увеличил с 15 % през разглеждания период. Първоначално поради спада в потреблението, посочен в съображение 97, вносът е намалял с 16 % през 2008 - 2009 г., след което значително се е увеличил с 31 процентни пункта до РП.
Обем на вноса в Съюза (в тонове)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
КНР
26 188
22 413
22 065
30 786
Индекс
100
86
84
118
Тайланд
3 723
2 681
3 331
3 485
Индекс
100
72
89
94
Двете засегнати държави
29 911
25 094
25 396
34 271
Индекс
100
84
85
115
Източник:
Евростат и констатации от разследването
(107)
През разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от двете засегнати държави се е увеличил с 11 процентни пункта от 41,7 % на 52,7 %. Пазарният дял е нараснал най-вече в периода 2010 г. - РП, когато търсенето е започнало да се възстановява.
Пазарен дял на Съюза
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
КНР
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Индекс
100
108
103
129
Тайланд
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Индекс
100
91
110
103
Двете засегнати държави
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Индекс
100
106
104
126
Източник:
данни от жалбата, Евростат и отговори на въпросника
4.3. Цени на вноса от двете засегнати държави и подбиване на цените
а) Развитие на цените
(108)
В таблицата по-долу са посочени средните цени на дъмпинговия внос от двете засегнати държави на граница на Съюза без платено мито по данни на Евростат. През разглеждания период средната цена на вноса от двете засегнати държави постоянно нараства, като общото увеличение е 14 %.
Цени на вноса (EUR/тон)
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
КНР
1 428
1 557
1 631
1 676
Индекс
100
109
114
117
Тайланд
2 126
2 208
2 036
2 148
Индекс
100
104
96
101
Двете засегнати държави
1 515
1 626
1 679
1 721
Индекс
100
107
111
114
Източник:
Евростат
б) Подбиване на цените
(109)
Беше извършено сравнение на цените по видове между продажните цени на производителите износители и продажните цени на включените в извадката производители от Съюза в рамките на Съюза.За тази цел цените на включените в извадката производители от Съюза към несвързани клиенти бяха сравнени с цените на включените в извадката производители износители от двете засегнати държави. При необходимост бяха направени корекции, за да се вземат предвид различията в нивото на търговия (най-вече продажби към производители на оригинално оборудване) и разходите след вноса.
(110)
Сравнението показа, че през РП вносът на разглеждания продукт с произход от Тайланд и КНР е бил продаван в Съюза на цени, които в процентно изражение подбиват цените на промишлеността на Съюза от 25 % до 55 %.
5. Състояние на промишлеността на Съюза
(111)
В съответствие с член 3, параграф 5 от основния регламент при проверката на въздействието на дъмпинговия внос върху промишлеността на Съюза бе направена оценка на всички икономически фактори, имащи отражение върху състоянието на промишлеността на Съюза по време на разглеждания период. Представените по-долу данни се отнасят за всички производители в Съюза по отношение на производството, производствения капацитет, използването на капацитета, продажбите и пазарните дялове, и за включените в извадката производители от Съюза за всички останали показатели.Що се отнася до показателите, които се основават на информацията за включените в извадката производители, с оглед на обстоятелството, че извадката се състои само от две групи производители, от съображения за поверителност действителните общи данни не могат да бъдат оповестени в съответните таблици по-долу;вместо това са посочени само стойностите на индексите, за да се покажат тенденциите по отношение на съответните показатели.
5.1. Производство, производствен капацитет и използване на капацитета
(112)
Обемът на производството на Съюза е спаднал рязко през 2008 - 2009 г. с 39 %, след което отново е отбелязал лек спад спрямо вече ниското си равнище въпреки 12-процентното увеличение на потреблението през следващите години, както се посочва в съображение 97.
Обем на производството на Съюза (в тонове)
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Потребление в Съюза
55 726
33 780
32 303
32 646
Индекс
100
61
58
59
Източник:
данни от жалбата и отговори на въпросника
(113)
Производственият капацитет на промишлеността на Съюза е намалял с 21 % по време на разглеждания период, главно през 2008 - 2009 г. Основната причина за намаляването на производствения капацитет е закриването на предприятията на трима производители от Съюза през разглеждания период.
Производствен капацитет на Съюза (тонове)
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Производствен капацитет
90 400
75 440
71 440
71 440
Индекс
100
83
79
79
Източник:
данни от жалбата и отговори на въпросника
(114)
Въпреки намаляването на производствения капацитет използването на капацитета на промишлеността на Съюза е намаляло с 26 %, главно в периода 2008 - 2009 г.
Използване на производствения капацитет на Съюза
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Използване на производствения капацитет
62 %
45 %
45 %
46 %
Индекс
100
73
73
74
Източник:
данни от жалбата и отговори на въпросника
5.2. Складови наличности
(115)
Обемът на складовите наличности е намалял с 23 % през разглеждания период успоредно с намаляващия обем на продажбите и производството на промишлеността на Съюза.
Складови наличности (в тонове)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
91
75
77
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.3. Обем на продажбите и пазарен дял
(116)
Обемът на продажбите на всички производители от Съюза на пазара на Съюза е намалял значително с 25 % през 2008 - 2009 г. поради свиващото се търсене.Въпреки че след 2009 г. търсенето в Съюза значително се е увеличило, както се посочва в съображение 97, продажбите в Съюза са останали на ниското равнище от 2009 г. до края на разглеждания период.
Обем на продажбите в Съюза (в тонове)
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Продажби в Съюза
34 210
25 702
26 717
25 333
Индекс
100
75
78
74
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(117)
Пазарният дял на промишлеността на Съюза непрекъснато е намалявал - с 9 процентни пункта, или с 18 % по време на разглеждания период, а за същия период пазарният дял на дъмпинговия внос се е увеличил с 11 процентни пункта, както се посочва в съображение 107 по-горе.
Пазарен дял на Съюза
Всички производители
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Продажби в Съюза
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Индекс
100
95
96
82
Източник:
данни от жалбата, Евростат и отговори на въпросника
5.4. Цени и фактори, влияещи върху цените
(118)
През разглеждания период включените в извадката производители от Съюза са успели само незначително да увеличат продажните си цени с 4 %. Поради все по-големите количества на дъмпинговия внос, проникващ на пазара на Съюза, това увеличение на цените не е успяло да компенсира нарастващите разходи.
Средна цена на тон в Съюза
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
103
103
104
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.5. Рентабилност, възвръщаемост на инвестициите и паричен поток
(119)
Рентабилността на промишлеността на Съюза бе определена, като нетната печалба от продажбите на сходния продукт на несвързани клиенти на пазара на Съюза преди облагане с данъци беше изразена като процент от оборота на тези продажби. Въпреки че в началото на разглеждания период промишлеността на Съюза е отчитала задоволителна рентабилност, през 2009 г. тя е почти незначителна. Въпреки че впоследствие рентабилността до известна степен се възстановява, през цялата останала част от разглеждания период тя остава далеч под равнището, на което не се нанася вреда.
(120)
Що се отнася до възвръщаемостта на инвестициите, изразена като печалбата в процент от нетната балансова стойност на инвестициите, при този показател се наблюдава същата тенденция, както при рентабилността.
Рентабилност и възвръщаемост на инвестициите
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Рентабилност (индекс)
100
8
38
37
Възвръщаемост на инвестициите (индекс)
100
1
36
40
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(121)
Нетният паричен поток от обичайни дейности непрекъснато е намалявал - общо с 64 % през разглеждания период, и през РП е достигнал извънредно ниски равнища.
Паричен поток (в евро)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
55
58
36
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.6. Растеж
(122)
Както се посочва в съображение 97 по-горе, в периода от 2009 г. до РП потреблението на Съюза значително се е увеличило с 8 000 тона, докато през същия период обемът на дъмпинговия внос се е увеличил с 9 000 тона, както се посочва в съображение 106. Така целият растеж на пазара на Съюза в периода от 2009 г. до РП е бил поет от дъмпинговия внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са останали на извънредно ниското си равнище от 2009 г. Поради това е видно, че промишлеността на Съюза не е могла да се възползва от неотдавнашното увеличаване на потреблението в Съюза поради нарастващия пазарен дял на дъмпинговия внос от двете засегнати държави.
5.7. Инвестиции и способност за привличане на капитал
(123)
През разглеждания период се наблюдава следното развитие по отношение на инвестициите на включените в извадката производители от Съюза:
Нетни инвестиции (в евро)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
65
41
76
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(124)
Както се вижда от таблицата по-горе, производителите от Съюза значително са намалили инвестициите си в периода 2008 - 2010 г. Тази тенденция се е променила през РП, когато инвестициите значително са се увеличили, без обаче да възвърнат нивото си от началото на разглеждания период.
5.8. Способност за привличане на капитал
(125)
Поради недостатъчната рентабилност, описана в съображение 119, и предвид конюнктурата към момента някои производители от Съюза са изпитали затруднения при набирането на капитал за бъдещи инвестиции. Допълнителен проблем за привличането на капитали е недостатъчно добрата възвръщаемост на инвестициите.
5.9. Заетост, производителност и разходи за труд
(126)
Заетостта като еквивалент на пълно работно време („ЕПРВ“) до голяма степен е следвала тенденцията при производствения обем (вж. съображение 112), което показва, че промишлеността на Съюза се е опитала да рационализира производствените разходи, когато това е било необходимо.Промишлеността на Съюза се е опитала да адаптира своята работна сила към влошаващата се пазарна конюнктура, което е довело до траен общ спад на заетостта с 36 % през разглеждания период.
Заетост в ЕПРВ
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
75
67
64
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(127)
Въпреки опитите на промишлеността на Съюза да съобрази броя на заетите с влошаващата се пазарна конюнктура, производителността на база ЕПРВ на производителите от Съюза значително е намаляла - с 19 % през 2008 - 2009 г. Впоследствие положението непрекъснато се подобрява, но стойностите остават с 9 % по-ниски спрямо началото на разглеждания период.
Производителност (тонове/ЕПРВ)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
81
87
91
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
(128)
По време на разглеждания период средните разходи за труд на промишлеността на Съюза непрекъснато се увеличават, общо с 12 %.
Разходи за труд (в евро/ ЕПРР)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Индекс
100
106
112
112
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от Съюза
5.10. Размер на дъмпинговия марж
(129)
Както се посочва в съображения 74 и 90, дъмпинговите маржове за вноса от двете засегнати държави са високи. Предвид обема, пазарния дял и цените на дъмпинговия внос може да се приеме, че дъмпинговите маржове оказват съществено влияние.
5.11. Възстановяване от предишен дъмпинг
(130)
По отношение на резбованите принадлежности от ковък чугун с произход от Бразилия, Чешката република, Япония, КНР, Република Корея и Тайланд вече бяха въведени мерки (6) в периода 2000 - 2005 г. (7) („предишни мерки“). Задоволителната рентабилност на промишлеността на Съюза в началото на разглеждания период (вж. съображение 119) сочи, че тези мерки временно са облекчили промишлеността на Съюза.Нарастващият обем на дъмпинговия внос обаче е сложил край на тази доста положителен период. Следва да се отбележи също така, че общият пазарен дял на шестте държави, по отношение на които са въведени предишните мерки, никога не е надвишавал 29 % (8), докато през РП пазарният дял на двете държави, засегнати от настоящото разследване, е бил 52,7 %, както се посочва в съображение 107.
6. Заключение относно вредата
(131)
Показателите за вредата показват неблагоприятно развитие през разглеждания период. Това се забелязва най-вече по отношение на показателите за рентабилност, обем на производството, използване на капацитета, обем на продажбите и пазарен дял, при всички от които се наблюдава ясно изразена влошаваща се тенденция.
(132)
В същото време вносът на резбовани принадлежности от ковък чугун от двете засегнати държави е подбивал цените на промишлеността на Съюза до 55 % през разследвания период (вж. съображение 110), а пазарният им дял значително се е увеличил (вж. съображение 107).
(133)
С оглед на гореизложеното бе направено временното заключение, че промишлеността на Съюза е претърпяла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Е. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въведение
(134)
В съответствие с член 3, параграфи 6 и 7 от основния регламент бе разгледано дали дъмпинговият внос с произход от КНР и Тайланд е нанесъл вреда на промишлеността на Съюза до такава степен, че тази вреда да се приеме за съществена. Бяха разгледани и други известни фактори освен дъмпинговия внос, които е възможно по същото време да са нанесли вреда на промишлеността на Съюза, за да се гарантира, че всяка вреда, причинена от такива фактори, не се отдава на дъмпинговия внос.
2. Въздействие на дъмпинговия внос
(135)
От 2008 г. до РП обемът на дъмпинговия внос от двете засегнати държави се е увеличил с 15 % при свиване на пазара от 9 %, като по този начин пазарният им дял на пазара на Съюза е нараснал от 41,7 % на 52,7 %.
(136)
Увеличаването на дъмпинговия внос на разглеждания продукт от двете засегнати държави през разглеждания период е съвпаднало с тенденция на понижаване при повечето показатели за вреда на промишлеността на Съюза. Промишлеността на Съюза е загубила 8,7 процентни пункта от пазарния си дял, и е трябвало да намали производството си с 41 %. Значителното подбиване на цените не е позволило на промишлеността на Съюза в приемлива степен да отрази увеличението на производствените разходи в продажните цени, което е довело до извънредно ниска рентабилност през по-голямата част от разглеждания период.
(137)
Въз основа на гореизложеното временно се заключава, че дъмпинговият внос на ниски цени от двете засегнати държави, който е навлязъл на пазара на Съюза в голям и като цяло нарастващ обем и който значително е подбил цените на промишлеността на Съюза през целия разглеждан период, нанася съществена вреда на промишлеността на Съюза.
3. Въздействие на други фактори
3.1. Внос от други трети държави
(138)
Въпреки че Евростат отчита значителен внос от Индия на много ниски цени през целия разглеждан период, има признаци, че този внос не е на разглеждания продукт, а на различни продукти, за които се посочва същият код по КН.
(139)
Вносът от други трети държави през целия разглеждан период е ограничен. Общият пазарен дял на вноса от други страни, различни от двете засегнати държави, е намалял с 2,1 процентни пункта от 10,5 % на 8,4 %.
(140)
Следващите най-големи вносители по време на РП са Индонезия, Бразилия и Турция, чийто пазарен дял е съответно в рамките на 1,3 % - 1,6 %, като всички те са изгубили част от пазарния си дял през разглеждания период.
Пазарен дял на вноса
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Бразилия
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Индонезия
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Турция
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Други държави
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
Общо
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Индекс
100
105
104
80
Източник:
Евростат
(141)
Поради ограничените обеми и низходящите тенденции може да се направи заключението, че не е видно вносът от трети държави, различни от засегнатите държави, да е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
3.2. Експортни показатели на промишлеността на Съюза
(142)
Що се отнася до тенденцията при експортните продажби на промишлеността на Съюза, износът непрекъснато е намалявал - общо с 34 % през разглеждания период.
Експортни продажби (в тонове)
Извадка
2008 г.
2009 г.
2010 г.
РП
Експортни продажби
7 134
5 043
4 969
4 700
Индекс
100
71
70
66
Източник:
отговори на въпросника от включените в извадката производители от ЕС
(143)
При все това през целия разглеждан период само 13 % - 15 % от производството на промишлеността на Съюза отива за експортни продажби.Поради това не е видно те в съществена степен да са допринесли за вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
3.3. Развитие на потреблението в Съюза
(144)
Както се посочва в съображение 97, през 2008 - 2009 г.потреблението в Съюза е намаляло с 21 %, вследствие на което продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са намалели с 25 % за същия период. След 2009 г. обаче потреблението в Съюза започва значително да нараства - с около 8 000 тона, като през същия период обемът на дъмпинговия внос се е увеличил с около 9 000 тона, както е посочено в съображение 106. Така целият растеж на пазара на Съюза в периода от 2009 г. до РП е бил поет от дъмпинговия внос, а продажбите на промишлеността на Съюза в рамките на Съюза са останали на извънредно ниското си равнище от 2009 г.
(145)
Някои заинтересовани страни заявиха, че съществена причина за вредата е кризата на испанския строителен пазар, която според тях сериозно е засегнала един от основните жалбоподатели - испанското дружество „ATUSA“.Дружеството „ATUSA“ обаче извършва продажби в повечето държави - членки на ЕС, а кризата в строителния сектор в Испания се отразява единствено върху продажбите им в Испания, които никога не са съставлявали основната част от продажбите им. Освен това вредата е явна както по отношение на включените в извадката групи дружества, така и по отношение на всички жалбоподатели, както и за цялата промишленост на Съюза. Във всеки случай анализът на вредата не се ограничи до показателите на един производител от Съюза или един национален пазар, а обхвана цялата промишленост на Съюза.
(146)
Някои заинтересовани страни също така заявиха, че вредата от отрицателното развитие на потреблението в Съюза е била причинена не от дъмпинговия внос, а от ефекта на заместване. В тази връзка следва да се отбележи, че отрицателното развитие на потреблението в Съюза може да е нанесло вреда на производителите от Съюза. Тази вреда обаче се е задълбочила от постоянното увеличаване на дъмпинговия внос в условията на свиващ се пазар. Както беше посочено по-горе, неотдавнашното възстановяване на потреблението в Съюза е било от полза единствено за дъмпинговия внос, докато производителите от Съюза не са успели да увеличат обема на продажбите си.
3.4. Структурни проблеми на производителите от Съюза
(147)
Според някои заинтересовани страни фактът, че дружеството „Georg Fischer“ („GF“) е продължило да отчита печалба независимо от по-високите си цени, докато другите производители от Съюза не са успели да отчетат задоволителни резултати, показва, че вредата, която е понесла промишлеността на Съюза, се дължи по-скоро на структурни проблеми, а не на дъмпинговия внос. Въпреки това и дружеството „GF“ е било неблагоприятно засегнато, като е изгубило пазарен дял и част от своя марж на печалба. Броят на заетите лица, както и продукцията на дружеството също са намалели. Поради това доводът, че дружеството „GF“ не е понесло вреда, не може да бъде приет.
(148)
Освен това всички производители от Съюза, включително дружеството „GF“, са били подложени на ценовия натиск на дъмпинговия внос.
(149)
Някои заинтересовани страни застъпиха подобно становище с твърдението, че тъй като „Берг Монтана“, българското дъщерно дружество на групата „ATUSA“, също е продължило да бъде рентабилно, вредата е била предизвикана от други причини, а не от дъмпинговия внос. Въпреки това дружеството „Берг Монтана“ също е било засегнато от китайския внос: производството и използването на капацитета значително са намалели, както и броят на заетите лица. Като се има предвид, че по-голямата част от продажбите на „Берг Монтана“ са за свързани дружества от групата „ATUSA“, не е целесъобразно рентабилността на „Берг Монтана“ да се разглежда отделно от финансовите резултати на цялата група, тъй като влияние върху рентабилността на „Берг Монтана“ оказват трансферните цени, а като цяло групата „ATUSA“ всъщност отчита загуби. Поради това доводът, че дружеството „Берг Монтана“ не е понесло вреда, също не може да бъде приет.
(150)
Би могло да се твърди, че отчетеният спад в производителността на труда (с 9 %) от 2008 г. до РП, както се посочва в съображение 127, свидетелства за структурен проблем. Въпреки това спадът е отчетен в период, по време на който промишлеността на Съюза намалява броя на заетите лица с 36 %, а продукцията - с 41 %. Това намаляване сочи, че производителите от Съюза са били принудени непрекъснато да съобразяват дейността си с пазарния натиск, произтичащ от дъмпинговия внос и временно по-слабото търсене. С оглед на неблагоприятната икономическа конюнктура понижаването на производителността на труда с 9 % може да се приеме за относително умерен резултат.
4. Заключение относно причинно-следствената връзка
(151)
В заключение от изложения по-горе анализ е видно, че количеството на вноса от двете засегнати държави се е увеличило и те са спечелили значителен пазарен дял през разглеждания период. Освен това увеличените количества, влезли на пазара в Съюза на дъмпингови цени, сериозно са подбили цените на промишлеността на Съюза.
(152)
Бяха анализирани и други фактори, които биха могли да нанесат вреда на промишлеността на Съюза. В това отношение беше констатирано, че вносът от други трети държави, износът на промишлеността на Съюза и развитието на потреблението в Съюза явно не са от такова естество, че да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза през РП.
(153)
Въз основа на изложения по-горе анализ, при който въздействието на всички известни фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза бе ясно разграничено и отделено от вредоносните последици от дъмпинговия внос, бе направено временното заключение, че дъмпинговият внос от КНР и Тайланд е причинил съществена вреда на промишлеността на Съюза по смисъла на член 3, параграф 6 от основния регламент.
Ж. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Предварителна бележка
(154)
В съответствие с член 21 от основния регламент беше разгледан въпросът дали въпреки временното заключение за вредоносен дъмпинг са налице императивни основания да се заключи, че приемането на временни антидъмпингови мерки в конкретния случай не е в интерес на Съюза. За целта и в съответствие с член 21, параграф 1 от основния регламент очакваното въздействие на евентуалните мерки върху всички страни, участващи в настоящата процедура, както и възможните последствия от неналагането на такива мерки, бяха разгледани въз основа на всички представени доказателства.
2. Промишленост на Съюза
(155)
Всички известни производители от Съюза подкрепят налагането на антидъмпингови мерки. Припомня се, че при повечето показатели за вреда се наблюдава отрицателна тенденция и че по-специално показателите за вреда, свързани с производството, с обема на продажбите и с пазарния дял, както и финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като рентабилност и възвращаемост на инвестициите, са били сериозно засегнати.
(156)
Очаква се, че налагането на мерки ще ограничи понижението на цените и загубата на пазарен дял, а продажните цени на промишлеността на Съюза ще започнат да се покачват, което значително ще подобри финансовото състояние на промишлеността на Съюза.
(157)
От друга страна, ако не бъдат наложени антидъмпингови мерки, съществува вероятност пазарното и финансовото състояние на промишлеността на Съюза да продължи да се влошава. В такъв случай промишлеността на Съюза ще продължи да губи пазарен дял, тъй като не е в състояние да следва пазарните цени, наложени от дъмпинговия внос от двете засегнати държави. Вероятните последици биха били допълнително намаляване на производството и затваряне на производствени съоръжения в Съюза, което би довело до закриването на значителен брой работни места.
(158)
С оглед на всички гореизложени фактори бе направено временното заключение, че налагането на антидъмпингови мерки ще бъде в интерес на промишлеността на Съюза.
3. Вносители
(159)
Както бе посочено в съображение 31, съдействие по време на разследването оказаха 32 несвързани вносители, чийто внос възлиза на около 45 % от общия обем на вноса от двете засегнати държави. Като цяло вносителите се противопоставят на налагането на антидъмпингови мерки. В повечето случаи обаче въздействието на мерките е ограничено. В много случаи разглежданият продукт всъщност представлява само малка част от общата стопанска дейност на вносителите. Някои вносители вече купуват резбовани принадлежности от ковък чугун от други източници, а вносителите, които понастоящем купуват само от двете засегнати държави, също могат да се насочат към други източници, включително промишлеността на Съюза. Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на временни мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на вносителите.
4. Ползватели
(160)
Както се посочва в съображение 18, резбованите принадлежности от ковък чугун се използват предимно в газови, водни и отоплителни инсталации за жилищни и нежилищни сгради. По тази причина ползвателите на резбовани принадлежности от ковък чугун са водопроводчиците. Нито един ползвател или сдружение на потребителите не оказа съдействие при разследването. Освен това стойността на резбованите принадлежности от ковък чугун представлява само малка част от общата стойност на дадена газова, водна или отоплителна инсталация. Въз основа на това бе направено временното заключение, че налагането на временни мерки няма да има съществено отрицателно въздействие върху интереса на ползвателите.
(161)
В крайна сметка, когато се разглежда цялостното въздействие на антидъмпинговите мерки, положителното отражение върху промишлеността на Съюза явно надделява над евентуалните отрицателни последици за другите заинтересовани групи. Поради това временно се прави заключението, че антидъмпинговите мита не са в противоречие с интереса на Съюза.
5. Съображения, свързани с конкуренцията
(162)
Някои заинтересовани страни изтъкнаха довода, че въвеждането на антидъмпингови мерки може да доведе до двоен монопол на пазара на Съюза, тъй като доминираща позиция ще получат двамата основни жалбоподатели - „ATUSA“ и „GF“. В тази връзка на първо място следва да се отбележи, че понастоящем пазарният дял на посочените две групи е сравнително малък, което означава, че предполагаемият „двоен монопол“ ще има относително скромен пазарен дял от около 30 %. За сравнение пазарният дял на двете засегнати държави е 52,7 %, а пазарният дял на вноса от други трети държави е 8,4 %. Другите производители от Съюза също отчитат пазарен дял от 7,5 %.
(163)
Освен това целта на антидъмпинговите мита не е да се забрани всякакъв внос, а да се възстановят равни условия за всички участници на пазара. Важно е да се отбележи, че прилагането на предходните мерки в периода 2000 - 2005 г. не е спряло вноса. Напротив, износът от КНР отчита по-големи количества през 2002, 2003 и 2004 г., отколкото преди налагането на мерките и на антидъмпингово мито в размер на 49,4 %. Като цяло големият брой участници на пазара на Съюза показва, че рискът от двоен монопол, доминиращ пазара на Съюза в ущърб на конкуренцията, е малък.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(164)
С оглед на гореизложеното беше направено временното заключение, че като цяло, въз основа на наличната информация по отношение на интереса на Съюза, не съществуват императивни основания за неналагането на временни мерки върху вноса на резбовани принадлежности от ковък чугун с произход от КНР и Тайланд.
З. ВРЕМЕННИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(165)
С оглед на направените заключения по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза следва да бъдат наложени временни мерки с цел да се предотврати по-нататъшното нанасяне на вреда на промишлеността на Съюза от дъмпинговия внос от двете засегнати държави.
(166)
За определянето на нивото на тези мерки бяха взети под внимание установените дъмпингови маржове и размерът на митото, необходим за отстраняване на вредата, понесена от производителите от Съюза.
(167)
При изчисляването на размера на митото, необходимо за отстраняване на последиците от вредоносния дъмпинг, беше прието, че мерките следва да предоставят възможност на производителите от Съюза да покрият производствените си разходи и да реализират печалба преди облагането с данъци, каквато разумно може да се очаква да бъде реализирана от производител от този вид в същия сектор при нормални условия на конкуренция, т.е. при отсъствието на дъмпингов внос, при продажбата на сходния продукт в Съюза.
(168)
При предишното разследване по отношение на същия продукт тази разумна печалба е определена на равнище от 7 % (9). Тъй като в началото на разглеждания период включените в извадката производители от Съюза са били в състояние да реализират подобна печалба, няма причина да се смята, че този марж на печалбата вече не е основателен.
(169)
На тази основа беше изчислена цена, която не нанася вреда, за производителите на сходния продукт от Съюза. Тази ненанасяща вреда цена беше получена, като към производствените разходи беше добавен посоченият по-горе марж на печалба от 7 %.
(170)
Необходимото увеличение на цената впоследствие беше определено въз основа на сравнение на среднопретеглената цена на вноса със среднопретеглената ненанасяща вреда цена на сходния продукт, продаван от промишлеността на Съюза на пазара на Съюза. Всяка разлика, произтичаща от това сравнение, след това беше изразена като процент от средната CIF стойност на вноса.
2. Временни мерки
(171)
С оглед на гореизложеното се приема, че в съответствие с член 7, параграф 2 от основния регламент върху вноса с произход от КНР и Тайланд следва да бъдат наложени временни антидъмпингови мерки на равнището на по-ниската от двете стойности - дъмпинговия марж или маржа на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито.
(172)
Като се има предвид високата степен на сътрудничество от страна на производителите износители в КНР и Тайланд, митото за всички други дружества в двете държави се определя на най-високото ниво на митото, което ще бъде наложено на дружествата в съответната държава, включени в извадката или оказали съдействие при разследването. Митото за всички други дружества ще се прилага за дружествата, които не са оказали съдействие при разследването.
(173)
За изброените в приложението съдействащи дружества в КНР, които не бяха включени в извадката, ставката на временното мито се определя като среднопретеглената стойност на ставките на включените в извадката дружества.
(174)
Предложените ставки на временните антидъмпингови мита са, както следва:
Китайска народна република
Дружество
Дъмпингов марж
Марж навредата
Ставка на митото
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Други съдействащи дружества
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Всички други дружества
67,8 %
Тайланд
Дружество
Дъмпингов марж
Марж навредата
Ставка на митото
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Всички други дружества
39,7 %
(175)
Горепосочените антидъмпингови мерки са временно установени под формата на адвалорни мита.
(176)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват състоянието, констатирано по време на разследването по отношение на тези дружества. Така тези митнически ставки (за разлика от митото, приложимо за цялата държава за „всички други дружества“) са приложими изключително по отношение на вноса на продукти с произход от Китайската народна република и Тайланд, произведени от тези дружества, а именно - от конкретно посочените правни субекти. Внесените продукти, произведени от всяко друго дружество, което не е конкретно посочено в оперативната част на настоящия регламент с неговото наименование, включително юридически лица, свързани с конкретно посочените дружества, не могат да се ползват от тези ставки и за тях се прилага митническата ставка, приложима за „всички други дружества“.
(177)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (напр. след промяна на наименованието на дружеството или след създаването на нови предприятия за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (10) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално във връзка с всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и с продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на предприятията за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът ще бъде съответно изменен, като бъде актуализиран списъкът на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
(178)
За да се осигури правилно прилагане на антидъмпинговото мито, нивото на митото за всички други дружества следва да се прилага не само за неоказалите съдействие производители износители, но и за онези производители, които не са осъществявали износ за Съюза по време на РП.
(179)
По отношение на Тайланд обаче тези дружества, все пак се приканват, след като изпълнят изискванията на член 11, параграф 4, втора алинея от основния регламент, да представят искане за преразглеждане в съответствие с посочения член с цел положението на всяко дружество да бъде разгледано поотделно.
И. ЗАКЛЮЧИТЕЛНА РАЗПОРЕДБА
(180)
В интерес на доброто административно управление следва да се определи срок, в който заинтересованите страни, заявили интереса си в определения в регламента срок, могат да представят становищата си в писмен вид и да поискат изслушване. Освен това следва да се посочи, че констатациите относно налагането на мита, направени за целите на настоящия регламент, са временни и може да се наложи да бъдат преразгледани за налагането на окончателно мито,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се временно антидъмпингово мито върху вноса на резбовани принадлежности за тръбопроводи (свръзки, колена, муфи) от ковък чугун, класирани понастоящем в код по КН ex 7307 19 10 (код по ТАРИК 7307191010), с произход от Китайската народна република и Тайланд.
2. Ставката на временното антидъмпингово мито, приложима към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произвеждан от изброените по-долу дружества, е, както следва:
Държава
Дружество
Ставка на митото
Допълнителен код по ТАРИК
Китайска народна република
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. - Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Всички други дружества
67,8 %
B999
Тайланд
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Всички други дружества
39,7 %
B999
3. Допускането на посочения в параграф 1 продукт за свободно обращение в Съюза става след представянето на гаранция, равностойна по размер на временното мито.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Без да се засягат разпоредбите на член 20 от Регламент (ЕО) № 1225/2009, в срок от един месец от датата на влизане в сила на настоящия регламент заинтересованите страни могат да поискат разгласяване на всички данни, доказващи основните факти и съображения, въз основа на които е приет настоящият регламент, да представят становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани от Комисията.
В съответствие с член 21, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1225/2009 заинтересованите страни могат да представят коментари относно прилагането на настоящия регламент в срок от един месец от датата на влизането му в сила.
Член 3
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Член 1 от настоящия регламент се прилага за срок от шест месеца.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 14 ноември 2012 година.
KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1071/2012
af 14. november 2012
om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab ("grundforordningen") (1), særlig artikel 7,
efter høring af det rådgivende udvalg, og
ud fra følgende betragtninger:
A. PROCEDURE
1. Indledning
(1)
Europa-Kommissionen ("Kommissionen") offentliggjorde den 16. februar 2012 en meddelelse ("indledningsmeddelelsen") i Den Europæiske Unions Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Unionen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind med oprindelse i Folkerepublikken Kina ("Kina"), Thailand og Indonesien ("de pågældende lande").
(2)
Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet den 3. januar 2012 af Defence Committee of Tube or Pipe Cast Fittings, of Malleable Cast Iron of the European Union ("klageren") på vegne af producenter, som tegner sig for over 50 % af Unionens samlede produktion af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind ("deformerbare fittings med gevind"). Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.
2. Parter, som er berørt af proceduren
(3)
Kommissionen underrettede officielt klageren, EU-producenterne, de eksporterende producenter, ikke forretningsmæssigt forbundne importører, brugere og repræsentanter for de eksporterende lande om procedurens indledning. Kommissionen underrettede også producenter i Argentina, da Argentina blev anset for et muligt referenceland. De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.
(4)
Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.
(5)
I betragtning af det store antal eksporterende producenter i Kina, EU-producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører blev det i indledningsmeddelelsen angivet, at man påtænkte at anvende stikprøver i overensstemmelse med grundforordningens artikel 17. For at gøre det muligt for Kommissionen at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver og i givet fald at udtage en stikprøve, blev alle eksporterende producenter i Kina, EU-producenter og ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende deformerbare fittings med gevind (jf. definitionen i afsnit B nedenfor) i perioden 1.1.2011 til 31.12.2011. Der blev ikke påtænkt anvendt stikprøver for de eksporterende producenter i de to andre pågældende lande, Thailand og Indonesien.
(6)
For at give de eksporterende producenter i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til de eksporterende producenter i Kina, som den vidste, var berørt af sagen, samt til de kinesiske myndigheder. To virksomheder anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, og fire virksomheder anmodede om individuel behandling i henhold til grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(7)
Kommissionen fremlagde officielt konklusionerne vedrørende markedsøkonomisk behandling for de pågældende eksporterende producenter i Kina, de kinesiske myndigheder og klageren. De fik også mulighed for at tilkendegive deres synspunkter skriftligt.
(8)
Hvad angår EU-producenterne og som uddybet i betragtning 29, indsendte seks EU-producenter de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra de samarbejdsvillige EU-producenter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af tre EU-producenter på grundlag af deres salgsmængde.
(9)
Som anført i betragtning 31 indsendte 33 ikke forretningsmæssigt forbundne importører de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra disse parter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de ni importører med den største importmængde til Unionen og på grundlag af deres geografiske placering i Unionen. Da en af importørerne ikke besvarede spørgeskemaet, bestod den endelige stikprøve af de resterende otte importører.
(10)
Som anført i betragtning 30 indsendte 12 eksporterende producenter i Kina de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. På grundlag af oplysningerne fra disse parter udtog Kommissionen en stikprøve bestående af de tre eksporterende producenter i Kina med den største eksportmængde til Unionen.
(11)
Kommissionen fremsendte spørgeskemaer til de tre EU-producenter i stikprøven, de tre eksporterende producenter fra Kina, som indgik i stikprøven, tre eksporterende producenter fra Thailand, tre eksporterende producenter fra Indonesien, ni ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der indgik i stikprøven, og syv brugere.
(12)
Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de tre EU-producenter, som indgik i stikprøven, tre eksporterende producenter fra Kina, to eksporterende producenter fra Thailand, en eksporterende producent fra Indonesien og otte ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Ingen af brugerne besvarede spørgeskemaet.
(13)
Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomheder:
a)
EU-producenter
-
ATUSA Accesorios de Tuberia S.A., Salvatierra (Alava), Spanien
-
Berg Montana Fittings EAD, Montana, Bulgarien
-
Georg Fischer Fittings GmbH, Traisen, Østrig
b)
Eksporterende producenter i Kina
-
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd., Yutian County, Hebei, Kina
-
Jinan Meide Casting Co., Ltd., Pingyin, Shandong, Kina
-
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd., Jimo, Shandong, Kina
c)
Eksporterende producenter i Thailand
-
Siam Fittings Co., Ltd., Samutsakorn, Thailand
-
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd., Samutsakorn, Thailand
d)
Eksporterende producent i Indonesien
-
PT. Tri Sinar Purnama, Semarang, Indonesien
e)
Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører
-
Crane Limited, Ipswich, Det Forenede Kongerige
-
GEBO Armaturen GmbH, Schwelm, Tyskland
-
Hitachi Metals Europe GmbH, Düsseldorf, Tyskland
-
MegaGroup Trade Holding B.V., Veghel, Nederlandene
-
Raccorditalia s.r.l., Brugherio (MB), Italien.
(14)
Da det var nødvendigt at fastsætte en normal værdi for de eksporterende producenter i Kina, der eventuelt ikke kunne indrømmes markedsøkonomisk behandling, blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende virksomhed med henblik på at fastsætte den normale værdi på grundlag af oplysninger fra Indien som referenceland:
-
Jainson Industries, Jalandhar, Punjab, Indien.
3. Undersøgelsesperioden og den betragtede periode
(15)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1.1.2011 til 31.12.2011 ("undersøgelsesperioden" eller "UP"). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 2008 til udgangen af undersøgelsesperioden ("den betragtede periode").
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(16)
Den pågældende vare er som beskrevet i indledningsmeddelelsen rørfittings af deformerbart støbejern med gevind ("den pågældende vare"), som for øjeblikket tariferes under KN-kode 7307 19 10.
(17)
De vigtigste råvarer er metalskrot, koks/elektricitet, sand (til støbning) og zink (til galvanisering). Det første trin i produktionsprocessen er smeltning af metalskrot i kuppelovne. Derefter følger formningsprocessen og støbningen af forskellige former, som derefter adskilles i enkelte stykker. Varerne skal igennem en langvarig udglødningsproces for at sikre, at de er tilstrækkeligt deformerbare til anvendelser, hvor f.eks. stød- og vibrationsbestandighed er nødvendige, og for at kunne modstå hurtige temperaturskift. Derefter kan fittings om nødvendigt galvaniseres. Herefter påføres varerne gevind.
(18)
Deformerbare fittings med gevind anvendes til at forbinde to eller flere rør, forbinde et rør til et apparat, ændre retning på en væskestrømning eller lukke et rør. Deformerbare fittings med gevind anvendes hovedsagelig i gas-, vand- og varmesystemer i huse og kontorbygninger. De anvendes også i rørsystemer på olieraffinaderier. Deformerbare fittings findes i mange udformninger, og de mest almindelige er 90 graders albuer, t-formede fittings, samleled, krydsled og muffeled. De produceres både i sort (ikke galvaniseret) og i galvaniseret form.
2. Samme vare
(19)
Det blev konstateret, at den pågældende vare og den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina, Thailand og Indonesien og på hjemmemarkedet i Indien, der blev valgt som referenceland, samt den vare, der fremstilles og sælges i EU af EU-erhvervsgrenen, havde de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. Det konkluderes derfor foreløbigt, at disse varer er identiske, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4, ("samme vare").
(20)
Der blev fremsat en række påstande vedrørende varedækningen, som hovedsagelig kom fra importører, men også fra myndighederne i en medlemsstat. Disse påstande er behandlet enkeltvis nedenfor.
(21)
En importør påstod, at "elektrogalvaniserede fittings" burde udelukkes fra definitionen af deformerbare fittings med gevind. Det påstås, at produktionen af elektrogalvaniserede fittings forudsætter flere produktionstrin efter gevindskæringen såsom vask og en supplerende elektrisk galvanisering. Dette fører utvivlsomt til en række kvalitetsforbedringer og fordele i forhold til almindelige fittings. Det står dog klart, at elektrogalvaniserede fittings og almindelige fittings er fuldt udskiftelige og derfor har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. De anses derfor for at være den pågældende vare.
(22)
Den samme importør importerer samlinger af kompressionsfittings, som derefter sættes sammen med andre dele i færdige kompressionsfittings. Spørgsmålet var, om samlinger af kompressionsfittings hører under definitionen af den pågældende vare. Selv om disse samlinger ligner en fitting og har gevind, kan de dog ikke anvendes direkte til at samle rør - de skal samles, før hele samlingen kan påføres rørene. Selv om de er dyrere, er de udskiftelige med andre gevindskårne fittings, idet de også kan anvendes til at forbinde rør, dog overvejende til reparationer og ikke i nye installationer. Det konkluderes derfor foreløbigt, at kompressionsfittings og samlinger heraf falder under definitionen af den pågældende vare.
(23)
Visse parter påstod, at deformerbare fittings, som produceres og sælges af EU-producenterne, ikke kunne betragtes som sammenlignelige med de varer, der producers og eksporteres til Unionen af de pågældende eksportlande, idet kvaliteten af det materiale, der anvendes til EU-varerne, generelt er deformerbart støbejern med hvid kerne, mens kvaliteten af det materiale, der anvendes til de varer, der eksporteres, er deformerbart støbejern med sort kerne.
(24)
Som det allerede konkluderes i Rådets forordning (EF) nr. 1784/2000 (3) vedrørende den samme vare, har undersøgelsen foreløbig vist, at der ikke er forskel i markedsopfattelsen af fittings med hvid kerne og fittings med sort kerne, da de i alle andre henseender end kulstofindholdet har næsten identiske egenskaber og samme anvendelsesformål og dermed er udskiftelige. Dette bekræftes ved det forhold, at de importører/forhandlere, der køber både deformerbare fittings med sort kerne fra de pågældende lande og deformerbare fittings med hvid kerne fra EU-erhvervsgrenen, sælger dem til brugere uden at skelne mellem de to kvaliteter af materiale. For så vidt angår brugerne af den undersøgte vare, har undersøgelsen bekræftet, at de ikke i væsentlig grad skelner mellem fittings med sort kerne og fittings med hvid kerne.
(25)
Dette fastslås også ved det forhold, at både fittings med hvid kerne og med sort kerne indgår i den europæiske standard EN 10242 og i den internationale standard ISO 49, som fastlægger kravene til udformning af deformerbare fittings og deres ydeevne. Hvad angår kvaliteten af det anvendte materiale, kan både hvid kerne og sort kerne anvendes.
(26)
Ud fra ovenstående konkluderes det foreløbig, at deformerbare fittings med hvid kerne, som produceres og sælges af en del af EU-producenterne, bør betragtes som samme vare som de deformerbare fittings med sort kerne, der produceres og eksporteres til Unionen af de pågældende eksportlande.
(27)
En importør importerer begrænsede mængder af ufærdige fittings uden gevind. Importøren foretager selv gevindskæringen efterfølgende. Da de importerede varer ikke har gevind, betragtes de ikke som den pågældende vare.
(28)
Myndighederne i en af medlemsstaterne påpegede, at udtrykket "deformerbart" i henhold til de forklarende bemærkninger til den kombinerede nomenklatur (4) omfatter kuglegrafitstøbejern (identisk med duktilt støbejern). Selv om ingen af de interesserede parter opgav salg af fittings med gevind af duktilt støbejern i UP, er der bevis for, at dette er muligt. Da disse fittings har de samme grundlæggende fysiske egenskaber som de deformerbare fittings med gevind, der er blevet undersøgt, skønnes det hensigtsmæssigt at præcisere, at varer af duktilt støbejern falder under anvendelsesområdet for denne procedure og for foranstaltningerne.
C. STIKPRØVEUDTAGNING
1. Stikprøveudtagning af EU-producenter
(29)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen en stikprøve ud fra den største repræsentative salgsmængde af deformerbare fittings med gevind til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Den udtagne stikprøve består af tre producenter - ud af de seks kendte producenter af den samme vare - der indgår i to virksomhedsgrupper, som tegner sig for 81 % af salget af deformerbare fittings med gevind til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen I henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev samtlige EU-producenter og klageren hørt, og alle interesserede parter fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til den foreslåede stikprøve. Der blev ikke modtaget bemærkninger til stikprøvens sammensætning.
2. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina
(30)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen en stikprøve ud fra den største repræsentative eksportmængde, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Tolv eksporterende producenter, der tegner sig for 51 % af den kinesiske eksport til Unionen i UP, indsendte stikprøveoplysninger, jf. bilag A til indledningsmeddelelsen. Stikprøven bestod af tre virksomheder, der tegner sig for 88 % af eksportmængden fra de samarbejdsvillige parter fra Kina til Unionen. I henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle de pågældende eksporterende producenter og de kinesiske myndigheder hørt. Der blev ikke modtaget bemærkninger til stikprøvens sammensætning.
3. Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører
(31)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 17 udtog Kommissionen ud fra den største repræsentative importmængde til Unionen og virksomhedernes geografiske placering en stikprøve, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. I alt 33 ikke forretningsmæssigt forbundne importører indsendte stikprøveoplysningerne, jf. bilag B til indledningsmeddelelsen. Den oprindelige stikprøve bestod af 6 importører fra fem medlemsstater, som tegner sig for 59 % af de samarbejdsvillige importørers import af deformerbare fittings med gevind til Unionen. I henhold til grundforordningens artikel 17, stk. 2, blev alle importører hørt. Som følge af en række bemærkninger blev endnu tre virksomheder udtaget til stikprøven, hvilket resulterede i en endelig stikprøve på ni importører fra seks medlemsstater, som tegner sig for 67 % af de samarbejdsvillige importørers import af deformerbare fittings med gevind til Unionen. Der blev ikke modtaget yderligere bemærkninger til den nye stikprøve. Da en af importørerne ikke indsendte en spørgeskemabesvarelse, bestod den endelige stikprøve af de resterende otte importører.
D. DUMPING
1. Folkerepublikken Kina
1.1. Markedsøkonomisk behandling
(32)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsættes den normale værdi i antidumpingundersøgelser vedrørende import fra Kina i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1-6, for de producenter, der opfylder kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(33)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
1.
Virksomhedernes beslutninger skal træffes som reaktion på markedssignaler uden nogen væsentlig statslig indgriben, og udgifterne skal afspejle markedsværdierne.
2.
Virksomhederne skal benytte ét klart sæt grundlæggende regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring og anvendes til alle formål.
3.
Der er ikke nogen væsentlige fordrejninger, der er overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system.
4.
Retlig sikkerhed og stabilitet sikres ved love om konkurs og ejerforhold.
5.
Valutaomregninger finder sted til markedskurs.
(34)
To eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), og udfyldte rettidigt den pågældende ansøgningsformular.
(35)
Kommissionen indhentede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige, og efterprøvede oplysningerne i ansøgningen om markedsøkonomisk behandling hos de pågældende virksomheder.
(36)
Efterprøvningen fastslog, at ingen af de to eksporterende producenter, der anmodede om markedsøkonomisk behandling, opfyldte kriterierne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra c).
(37)
De reviderede regnskaber fra de to eksporterende producenter opfyldte heller ikke de internationale regnskabsstandarder, og de reviderede regnskaber hos den ene eksportør var endog ufuldstændige, idet de ikke omfattede en likviditetsopgørelse. Det er derfor indlysende, at de ikke opfyldte kriterium 2.
(38)
En eksportør kunne ikke bevise, at den kapital, der blev distribueret i forbindelse med virksomhedens privatisering var blevet korrekt evalueret, mens den anden eksportør modtog statsydelser overvejende i form af en skattemæssig særbehandling. De opfyldte derfor ikke kriterium 3.
(39)
En virksomhed, der anmodede om markedsøkonomisk behandling, fremsatte bemærkninger til fremlæggelsen af resultaterne. Den anfægtede ingen af kendsgerningerne i fremlæggelsen, men rejste tre store spørgsmål i sine bemærkninger.
(40)
Indledningsvis blev det påstået, at afgørelsen om markedsøkonomisk behandling var ulovlig, da den blev truffet næsten to måneder efter den lovbestemte frist. Det skal hertil bemærkes, at denne forsinkelse hovedsagelig skyldtes, at efterprøvningen med henblik på markedsøkonomisk behandling ikke kunne finde sted tidligere, da de kinesiske eksportører ikke havde tid på det tidspunkt. Det skal understreges, at tidspunktet for afgørelsen ikke havde nogen indflydelse på udfaldet.
(41)
Dernæst blev det påstået, at de reviderede regnskabers manglende overholdelse af kriteriet udelukkende skyldtes formelle fejl. Dernæst blev det påstået, at en regnskabspraksis, der ikke fuldt ud opfylder de formelle krav i IAS ikke udgør et brud på kriterium 2 om markedsøkonomisk behandling, så længe denne praksis ikke har påvirket virksomhedens finansielle resultater. Det skal i den forbindelse bemærkes, at kriterium 2 ikke omtaler virksomhedens finansielle resultater. Påstanden er derfor ubegrundet. Det relevante kriterium "regnskaber, som revideres uafhængigt i henhold til internationale standarder for regnskabsføring" er ganske vist et formelt kriterium. Det skal ikke desto mindre bemærkes, at samtlige brud var af væsentligt omfang, enten på grund af beløbenes størrelse eller omfanget af bruddet (f.eks. at den obligatoriske analyse ganske enkelt ikke var blevet gennemført).
(42)
Endelig blev det påstået, at de fordele i form af skattemæssig særbehandling, som virksomheden havde modtaget, ikke tidligere var blevet lagt til grund for et afslag på markedsøkonomisk behandling. Det skal i den forbindelse bemærkes, at alle sager behandles ud fra de foreliggende oplysninger. Under kriterium 3 for markedsøkonomisk behandling vurderes det, om de kinesiske eksportører er underlagt væsentlige fordrejninger overført fra det tidligere ikkemarkedsøkonomiske system. Det er tilfældet i denne sag, hvad angår statsydelser, som overvejende tog form af skattemæssig særbehandling. De generelle bemærkninger, som den kinesiske eksportør fremsatte, er derfor ikke tilstrækkeligt begrundede.
(43)
Det konkluderes således, at det ikke er godtgjort, om de to eksporterende producenter opfyldte kriterium 2 og 3. Disse to virksomheder kan derfor ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling.
1.2. Individuel behandling
(44)
Ifølge grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsætter der i givet fald en landsdækkende told for lande, der er omfattet af den pågældende artikel, undtagen når virksomhederne har bevist, at de opfylder alle kriterier i grundforordningens artikel 9, stk. 5.
(45)
Til orientering er disse kriterier kort beskrevet nedenfor:
1.
Eksportører, som er helt eller delvist udenlandsk ejede virksomheder eller joint ventures, kan frit tilbageføre kapital og fortjeneste.
2.
Eksportpriser og -mængder og salgsbetingelser fastsættes frit.
3.
Størstedelen af aktierne tilhører private. Statslige tjenestemænd i bestyrelsen eller i ledende stillinger skal være i mindretal, eller det skal påvises, at virksomheden er tilstrækkeligt uafhængig af statslig indgriben.
4.
Valutaomregninger foretages til markedskursen.
5.
Statens indgriben er ikke af en sådan art, at der er mulighed for omgåelse af foranstaltningerne, hvis der fastsættes forskellige toldsatser for individuelle eksportører.
(46)
De eksporterende producenter, som ikke opfyldte kriterierne for markedsøkonomisk behandling, og den tredje producent i stikprøven anmodede alle om individuel behandling. Ud fra de foreliggende oplysninger blev det foreløbig fastslået, at alle eksporterende producenter i stikprøven opfyldte kravene i grundforordningens artikel 9, stk. 5, og derfor kan indrømmes individuel behandling.
1.3. Referenceland
(47)
I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), skal den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsættes på grundlag af prisen eller en beregnet værdi i et tredjeland med markedsøkonomi ("referenceland").
(48)
I indledningsmeddelelsen tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at benytte Argentina som egnet referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.
(49)
En række eksportører og importører har fremsat bemærkninger til valget af referenceland, idet Argentina angiveligt ikke skulle være et egnet referenceland, hvilket hovedsagelig skyldes den begrænsede konkurrence på hjemmemarkedet og det deraf følgende høje prisniveau på det argentinske hjemmemarked. Der er ganske rigtigt indikationer af, at det argentinske marked i høj grad er delt mellem tre hjemlige producenter. Iflg. de argentinske statistikker er importen til det argentinske marked ubetydeligt, idet de traditionelt største udenlandske leverandører Brasilien og Kina er pålagt høj antidumpingtold.
(50)
De samme eksportører og importører foreslog Thailand, Indien og Indonesien som mere egnede referencelande. I betragtning af bemærkningerne fra de interesserede parter søgte Kommissionen samarbejde fra argentinske og indiske producenter, og i sidste ende accepterede en argentinsk og en indisk producent at samarbejde.
(51)
En analyse af disse besvarelser viste, at de hjemmemarkedspriser, som den eneste samarbejdsvillige argentinske producent havde angivet, ganske rigtigt var høje og lå væsentlig over salgspriserne hos EU-producenterne i stikprøven og deres ikke-skadevoldende pris.
(52)
På den anden side viste det sig, at det indiske marked er meget konkurrencepræget med ca. 300 producenter. De hjemmemarkedspriser, som den samarbejdsvillige indiske eksportør angav, kan følgelig betragtes som rimelige.
(53)
Thailand og Indonesien var involveret i den samme undersøgelse, men der er kun et begrænset antal producenter i disse to lande, hvilket gør deres hjemmemarkeder mindre konkurrencedygtige i forhold til Indien. Kommissionen konkluderede derfor foreløbigt, at Indien er et hensigtsmæssigt referenceland i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).
1.4. Normal værdi
(54)
Da ingen af de kinesiske eksportører i stikprøven blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev den normale værdi, jf. grundforordningens artikel 2,stk. 7, litra a), beregnet ved at anvende Indien som referenceland med markedsøkonomi.
(55)
Det blev først konkluderet for hver af de pågældende eksporterende producenter, om referencelandsproducentens samlede hjemmemarkedssalg af deformerbare fittings med gevind var repræsentativt, dvs., om den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af hver eksporterende producents samlede mængde af salg af den pågældende vare til eksport til Unionen. Dette var tilfældet for to af de tre eksporterende producenter i stikprøven.
(56)
De varetyper, som solgtes på hjemmemarkedet af de virksomheder, hvor referencelandets producent havde et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg, som var identisk eller direkte sammenligneligt med de typer, der solgtes med henblik på eksport til EU, blev efterfølgende identificeret.
(57)
For hver type, som producenten i referencelandet solgte på sit hjemmemarked, og som fandtes at være direkte sammenlignelig med den type deformerbare fittings med gevind, der solgtes med henblik på eksport til Unionen af de eksporterende producenter, blev det undersøgt, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende varetype på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af den eksporterende producents samlede salg ved eksport til Unionen af en sammenlignelig varetype.
(58)
For producenten i referencelandet undersøgte Kommissionen dernæst, om hver type af samme vare, som blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at være solgt i normal handel. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i UP.
(59)
I tilfælde, hvor salgsmængden af en varetype, der blev solgt til en nettosalgspris svarende til eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde over 80 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, og hvor den vejede gennemsnitlige salgspris for den pågældende type var lig med eller højere end produktionsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet. Denne pris blev beregnet som et vejet gennemsnit af priserne på alt hjemmemarkedssalg af den pågældende type i UP.
(60)
I tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under produktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af det fortjenstgivende salg af udelukkende den varetype.
(61)
Såfremt alle varetyper blev solgt med tab, var det opfattelsen, at salget ikke havde fundet sted i normal handel.
(62)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev der anvendt en beregnet normal værdi.
(63)
For at beregne den normale værdi blev det vejede gennemsnit af den eneste samarbejdsvillige referencelandsproducents salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger ("SA&G") og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producentens egne gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. For varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev den vejede gennemsnitlige fortjeneste og SA&G-omkostningerne i normal handel af dette ikke repræsentative salg anvendt til beregningen af den normale værdi. Produktionsomkostningerne og SA&G-omkostningerne blev om nødvendigt justeret, før de blev benyttet til at beregne den normale værdi og til at fastslå, om salget havde fundet sted i normal handel.
1.5. Eksportpris
(64)
Da producenterne i stikprøven blev indrømmet individuel behandling, og da deres salg af den pågældende vare med henblik på eksport til Unionen fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen, fastsattes eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
1.6. Sammenligning
(65)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(66)
For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(67)
Der blev foretaget passende justeringer vedrørende fysiske egenskaber, indirekte skatter, transport-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, provisioner og bankgebyrer, i alle tilfælde hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
1.7. Dumpingmargener
(68)
For de virksomheder, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi af hver type af den samme vare, som blev beregnet for referencelandet, sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(69)
På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Dumpingmargen
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
(70)
Den vejede gennemsnitlige dumpingmargen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev beregnet i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev beregnet på grundlag af de margener, der var opstillet for de eksporterende producenter i stikprøven.
(71)
På dette grundlag blev den beregnede dumpingmargen for de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, midlertidigt fastsat til 42,3 %.
(72)
For alle de andre eksporterende producenter i Kina blev dumpingmargenerne beregnet på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. grundforordningens artikel 18. Til dette formål blev samarbejdsgraden først fastlagt ved at sammenligne mængden af eksport til Unionen, som de samarbejdsvillige eksporterende producenter havde angivet, med de tilsvarende importstatistikker fra Eurostat.
(73)
Da samarbejdet udgjorde over 50 % af den samlede kinesiske eksport til Unionen, og da erhvervsgrenen kan betragtes som opsplittet på grund af det store antal eksporterende producenter i Kina, kan samarbejdsgraden betragtes som høj. Da der ikke var grund til at tro, at de eksporterende producenter bevidst undlod at samarbejde, blev restdumpingtolden fastsat til niveauet for den virksomhed i stikprøven, som havde den højeste dumpingmargen. Dette blev fundet hensigtsmæssigt, da der ikke var indikationer for, at de virksomheder, der ikke samarbejdede, foretog dumping på et lavere niveau, og for at sikre foranstaltningernes effektivitet.
(74)
På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Dumpingmargen
Hebei Jianzhi
67,8 %
Jinan Meide
39,3 %
Qingdao Madison
32,1 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
42,3 %
Alle andre virksomheder
67,8 %
2. Thailand og Indonesien
2.1. Normal værdi
(75)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 2, fastslog Kommissionen først for hver af de samarbejdsvillige eksporterende producenter, om dennes samlede salg af den samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt, dvs. om den samlede mængde af dette salg udgjorde mindst 5 % af producentens samlede eksportsalg af den pågældende vare til Unionen. Det fremgik af undersøgelsen, at salget af den samme vare på hjemmemarkedet var repræsentativt for alle samarbejdsvillige eksporterende producenter i Thailand og Indonesien.
(76)
Kommissionen identificerede efterfølgende de varetyper, som virksomheder med et samlet repræsentativt hjemmemarkedssalg solgte på hjemmemarkedet, og som var identiske eller næsten identiske med de typer, der solgtes med henblik på eksport til Unionen.
(77)
For hver type af samme vare, der solgtes af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet, og som blev anset for at være sammenlignelig med den type af den pågældende vare, der solgtes med henblik på eksport til Unionen, blev det fastsat, hvorvidt hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. Hjemmemarkedssalget af en bestemt varetype blev anset for at være tilstrækkeligt repræsentativt, når salget af den pågældende varetype på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i UP udgjorde mindst 5 % af det samlede salg ved eksport til Unionen af en sammenlignelig varetype.
(78)
Kommissionen undersøgte herefter, om hver type af den samme vare, der blev solgt på hjemmemarkedet i repræsentative mængder, kunne anses for at være solgt i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af fortjenstgivende salg for hver varetype til uafhængige kunder på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden.
(79)
Når den mængde af en varetype, som blev solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mindst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, og hvor den vejede gennemsnitssalgspris svarede til eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi for hver varetype beregnet som det vejede gennemsnit af priserne for alt salg på hjemmemarkedet af den pågældende varetype.
(80)
I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for den varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som det vejede gennemsnit af alene det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg for denne varetype.
(81)
Såfremt alle varetyper blev solgt med tab, var det opfattelsen, at salget ikke havde fundet sted i normal handel.
(82)
For varetyper, der ikke blev solgt i normal handel, og varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev der anvendt en beregnet normal værdi.
(83)
For at beregne den normale værdi blev det vejede gennemsnit af de pågældende samarbejdsvillige eksporterende producenters salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger ("SA&G") og den vejede gennemsnitlige fortjeneste ved salg af samme vare på hjemmemarkedet i normal handel i undersøgelsesperioden lagt til producentens egne gennemsnitlige produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden. For varetyper, der ikke blev solgt i repræsentative mængder på hjemmemarkedet, blev den vejede gennemsnitlige fortjeneste og SA&G-omkostningerne i normal handel af dette ikke repræsentative salg anvendt til beregningen af den normale værdi.
2.2. Eksportpris
(84)
Da de samarbejdsvillige thailandske og indonesiske eksportørers samlede eksportsalg af den pågældende vare fandt sted direkte til uafhængige kunder i Unionen, fastsattes eksportprisen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.
2.3. Sammenligning
(85)
Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.
(86)
For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(87)
Der blev foretaget passende justeringer vedrørende handelsled, transport-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, emballerings- og kreditomkostninger, provisioner og bankgebyrer, i alle tilfælde, hvor dette blev anset for at være berettiget, korrekt og kunne dokumenteres.
2.4. Dumpingmargener
a) Thailand
(88)
For de to samarbejdsvillige virksomheder i Thailand blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af den samme vare sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(89)
Da samarbejdsgraden blev betragtet som høj (eksportmængden fra de to samarbejdsvillige thailandske virksomheder udgjorde mere end 80 % af den samlede thailandske eksport til Unionen i UP), blev dumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter fra Thailand fastsat til niveauet for den højeste dumpingmargen hos de to samarbejdsvillige virksomheder.
(90)
På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener for de thailandske virksomheder følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Dumpingmargen
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7 %
Alle andre virksomheder
50,7 %
b) Indonesien
(91)
For den eneste samarbejdsvillige virksomhed blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver type af den samme vare sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.
(92)
Da samarbejdsgraden blev betragtet som høj (eksportmængden fra den eneste samarbejdsvillige indonesiske virksomhed udgjorde mere end 80 % af den samlede indonesiske eksport til Unionen i UP), blev dumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter fra Indonesien fastsat til det samme niveau som for den samarbejdsvillige virksomhed.
(93)
På dette grundlag udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet:
Virksomhed
Dumpingmargen
PT. Tri Sinar Purnama
11,0 %
Alle andre virksomheder
11,0 %
E. SKADE
1. EU-produktionen
(94)
I undersøgelsesperioden blev den samme vare fremstillet af 6 producenter i Unionen. To grupper af EU-producenter bestående af tre EU-producenter blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 29, og de tegnede sig for over 81 % af den samlede EU-produktion af samme vare.
2. Definition af EU-erhvervsgrenen
(95)
De 6 eksisterende EU-producenter, som fremstillede samme vare i UP, anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen ("EU-erhvervsgrenen"), jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4.
3. EU-forbruget
(96)
EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet og importmængden fra Eurostat, justeret efter resultaterne af undersøgelsen.
(97)
EU-forbruget faldt markant med 21 % mellem 2008 og 2009, hvorefter det steg med 12 procentpoint til et niveau, der lå 9 % under forbruget i begyndelsen af den betragtede periode.
EU-forbrug (ton)
2008
2009
2010
UP
EU-forbruget
72 231
57 398
59 190
65 460
Indeks
100
79
82
91
Kilde:
Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser
4. Import fra de pågældende lande
4.1. Kumulativ vurdering af virkningerne af importen fra de pågældende lande
(98)
Kommissionen undersøgte, om importen af deformerbare fittings med gevind med oprindelse i de pågældende lande skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 4.
(99)
Den dumpingmargen, der var fastsat i forhold til importen fra hvert af de pågældende lande, lå over bagateltærskelen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3, (jf. betragtning 74, 90 og 93).
(100)
Hvad angår mængden af dumpingimport fra Indonesien, blev det konstateret, at den kun udgjorde ca. 2,5 % af den samlede import af samme vare til Unionen i UP. Den kan derfor ikke betragtes som en årsag til den væsentlige skade, som påførtes EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3, eller bestemmelser i WTO's antidumpingaftale (5).
(101)
Samtidig fastslog undersøgelsen på det indledende stadium, at hovedparten af importen fra Indonesien meget vel kan være blevet angivet under en anden KN-kode, nemlig 7307 99 10 i stedet for 7307 19 10, som normalt anvendes til rørfittings af deformerbart støbejern med gevind. Totaliteten eller i hvert fald en stor del af denne måske ukorrekt angivne import er dog allerede omfattet af de 2,5 %, der er nævnt i foregående betragtning.
(102)
I lyset af ovenstående konkluderes det foreløbig, at denne import ikke skal kumuleres med importen fra Thailand og Kina.
(103)
Hvad angår mængden af dumpingimport fra Thailand og Kina, kan den ikke betragtes som ubetydelig, idet markedsandelen udgjorde hhv. 5,4 og 47,3 % i UP.
(104)
Det blev anset for hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering på baggrund af de sammenlignelige konkurrencevilkår mellem de importerede varer fra disse to lande og den samme vare, som fremstilles i Unionen, dvs. gennem de samme salgskanaler og til samme kategori af kunder. Det fremgik ganske rigtigt af undersøgelsen, at de importerede varer fra Kina og Thailand blev solgt via de samme distributører.
(105)
Ud fra ovenstående konkluderedes det foreløbigt, at alle kriterierne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, er opfyldt. Importen fra Thailand og Kina blev derfor undersøgt kumulativt. Importen omtales i det følgende som "importen fra de to pågældende lande".
4.2. Mængde og markedsandel for importen fra de to pågældende lande
(106)
Mængden af import af den pågældende vare fra de to pågældende lande til EU- markedet er steget med 15 % i den betragtede periode. Mens importen oprindeligt faldt med 16 % mellem 2008 og 2009 efter et fald i forbruget, jf. betragtning 97, steg den herefter markant med 31 procentpoint indtil UP.
Importmængde til Unionen (ton)
2008
2009
2010
UP
Kina
26 188
22 413
22 065
30 786
Indeks
100
86
84
118
Thailand
3 723
2 681
3 331
3 485
Indeks
100
72
89
94
De to pågældende lande
29 911
25 094
25 396
34 271
Indeks
100
84
85
115
Kilde:
Eurostat og resultaterne af undersøgelsen
(107)
Markedsandelen for dumpingimporten fra de to pågældende lande steg med 11 procentpoint fra 41,7 % til 52,7 % i den betragtede periode. Væksten i markedsandelen fandt hovedsagelig sted mellem 2010 og UP i en periode, hvor efterspørgslen var på vej op igen.
Markedsandele på EU-markedet
2008
2009
2010
UP
Kina
36,5 %
39,3 %
37,7 %
47,3 %
Indeks
100
108
103
129
Thailand
5,2 %
4,7 %
5,7 %
5,4 %
Indeks
100
91
110
103
De to pågældende lande
41,7 %
44,0 %
43,4 %
52,7 %
Indeks
100
106
104
126
Kilde:
Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser
4.3. Priser på importen fra de to pågældende lande og prisunderbud
a) Prisudvikling
(108)
Nedenstående tabel viser gennemsnitsprisen for dumpingimporten fra de to pågældende lande ved Unionens grænse, ufortoldet, som oplyst af Eurostat. I den betragtede periode steg gennemsnitsprisen for importen fra de to pågældende lande konstant med i alt 14 %.
Importpriser (EUR/ton)
2008
2009
2010
UP
Kina
1 428
1 557
1 631
1 676
Indeks
100
109
114
117
Thailand
2 126
2 208
2 036
2 148
Indeks
100
104
96
101
De to pågældende lande
1 515
1 626
1 679
1 721
Indeks
100
107
111
114
Kilde:
Eurostat
b) Prisunderbud
(109)
Der blev foretaget en prissammenligning, type for type, af de eksporterende producenters og de stikprøveudvalgte EU-producenters salgspriser i Unionen. Til dette formål blev de stikprøveudvalgte EU-producenters priser ved salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder sammenlignet med priserne hos de stikprøveudvalgte eksporterende producenter i de to pågældende lande. Der blev foretaget justeringer, hvor dette var nødvendigt, for at tage hensyn til forskelle i handelsled (navnlig OEM-salg) og omkostninger efter import.
(110)
Sammenligningen viste, at importen af de pågældende varer fra Thailand og Kina i undersøgelsesperioden blev solgt i Unionen til priser, som underbød EU-erhvervsgrenens priser med 25-55 %, udtrykt som en procentdel heraf.
5. EU-erhvervsgrenens situation
(111)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af dumpingimportens virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske faktorer, der kunne have indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den pågældende periode. Nedennævnte tal vedrører alle EU-producenter, for så vidt angår produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salg og markedsandele, samt EU-producenterne i stikprøven, for så vidt angår alle de resterende indikatorer. For så vidt angår de indikatorer, der tager udgangspunkt i de stikprøveudvalgte producenter, og i betragtning af at stikprøven kun bestod af to grupper af producenter, kunne de faktiske aggregerede data af fortrolighedshensyn ikke fremlægges i nedenstående tabeller; i stedet fremlægges kun indeksene for at vise tendensen i disse indikatorer.
5.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse
(112)
Produktionsmængderne i Unionen faldt mellem 2008 og 2009 med 39 % og faldt efterfølgende en anelse fra det allerede lave niveau til trods for en stigning på 12 procentpoint i forbruget i de efterfølgende år, jf. betragtning 97.
EU-produktionsmængde (ton)
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
EU-forbruget
55 726
33 780
32 303
32 646
Indeks
100
61
58
59
Kilde:
Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(113)
EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet faldt med 21 % i den betragtede periode, navnlig mellem 2008 og 2009. Faldet i produktionskapaciteten skyldes især, at tre EU-producenter indstillede produktionen i den betragtede periode.
EU-produktionskapacitet (ton)
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
Produktions-kapacitet
90 400
75 440
71 440
71 440
Indeks
100
83
79
79
Kilde:
Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
(114)
Til trods for et fald i produktionskapacitet faldt kapacitetsudnyttelsen i EU-erhvervsgrenen med 26 %, især mellem 2008 og 2009.
Udnyttelse af EU-produktionskapaciteten
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
Produktionskapa-citetsudnyttelse
62 %
45 %
45 %
46 %
Indeks
100
73
73
74
Kilde:
Oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser
5.2. Lagerbeholdninger
(115)
Lagerbeholdningerne faldt med 23 % i den betragtede periode i tråd med EU-erhvervsgrenens faldende salgs- og produktionsmængder.
Lagerbeholdninger (ton)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
91
75
77
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
5.3. Salgsmængde og markedsandel
(116)
EU-producenternes salgsmængde på EU-markedet faldt markant med 25 % mellem 2008 og 2009 på grund af den faldende efterspørgsel. Efter 2009 steg efterspørgslen dog markant igen i Unionen, jf. betragtning 97, men EU-erhvervsgrenens salg stagnerede på det lave niveau fra 2009 indtil udgangen af den betragtede periode.
EU-salgsmængde (ton)
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
EU-salget
34 210
25 702
26 717
25 333
Indeks
100
75
78
74
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
(117)
EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt konstant med 9 procentpoint eller 18 % i den betragtede periode, mens dumpingimportens markedsandel steg med 11 procentpoint i samme periode, jf. betragtning 107.
EU-erhvervsgrenens markedsandel
Alle producenter
2008
2009
2010
UP
EU-salget
47,7 %
45,1 %
45,6 %
38,9 %
Indeks
100
95
96
82
Kilde:
Oplysninger i klagen, Eurostat og spørgeskemabesvarelser
5.4. Priser og faktorer, som påvirker priserne
(118)
De stikprøveudvalgte EU-producenter var kun i stand til at øge deres salgspriser med 4 % i den betragtede periode. På grund af de stigende mængder af dumpingimport på EU-markedet var denne prisstigning lavere end stigningen i omkostningerne.
Gennemsnitlig EU-pris pr. ton
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
103
103
104
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
5.5. Rentabilitet, afkast af investeringer og likviditet
(119)
EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev beregnet som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare på EU-markedet til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder og udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg. EU-erhvervsgrenens rentabilitet var tilfredsstillende i begyndelsen af den betragtede periode, men var til gengæld nærmest væk i 2009. Selv om rentabiliteten forbedredes en anelse efterfølgende, lå den langt under det ikke-skadevoldende niveau i resten af den betragtede periode.
(120)
Investeringsafkastet, udtrykt som fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, fulgte den samme tendens som rentabilitetsudviklingen.
Rentabilitet og investeringsafkast
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Rentabilitet (Indeks)
100
8
38
37
Investerings-afkast (indeks)
100
1
36
40
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
(121)
Nettolikviditeten fra driftsaktiviteterne faldt konstant med i alt 64 % i den betragtede periode og nåede et meget lavt niveau i UP.
Likviditet (EUR)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
55
58
36
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
5.6. Vækst
(122)
EU-forbruget steg, jf. betragtning 97, markant mellem 2009 og UP med 8 000 ton, mens mængden af dumpingimporten steg med 9 000 ton i samme periode, jf. betragtning 106. Den samlede vækst på EU-markedet mellem 2009 og UP blev derfor absorberet af dumpingimporten, mens EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet stagnerede på det meget lave niveau fra 2009. Det fremgår således, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til at drage fordel af den nylige vækst i EU-forbruget som følge af den stigende markedsandel for dumpingimporten fra de to pågældende lande.
5.7. Investeringer og evne til at rejse kapital
(123)
I den betragtede periode udviklede de stikprøveudvalgte EU-producenters investeringer sig som følger:
Nettoinvesteringer (EUR)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
65
41
76
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
(124)
EU-producenternes investeringer faldt, jf. tabellen ovenfor, markant mellem 2008 og 2010. Denne tendens blev vendt i UP, hvor investeringerne i væsentligt omfang voksede igen, men uden dog at nå det samme niveau som i begyndelsen af den betragtede periode.
5.8. Evne til at rejse kapital
(125)
På grund af den utilstrækkelige rentabilitet, jf. betragtning 119, havde visse EU-producenter vanskeligt ved at rejse kapital til fremtidige investeringer under de gældende omstændigheder. Det utilstrækkelige afkast af investeringerne gav således også problemer med at rejse kapital.
5.9. Beskæftigelse, produktivitet og arbejdskraftomkostninger
(126)
Beskæftigelsesniveauet i fuldtidsækvivalenter (FTÆ) fulgte i vidt omfang udviklingen i produktionsmængden (jf. betragtning 112), hvilket viser, at EU-erhvervsgrenen har forsøgt at nedbringe produktionsomkostningerne, hvor det var nødvendigt. EU-erhvervsgrenen søgte at tilpasse arbejdsstyrken til den forværrede markedssituation, hvilket førte til et konstant generelt fald i beskæftigelsen på 36 % i den betragtede periode.
Beskæftigelse (i FTÆ)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
75
67
64
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
(127)
Trods EU-erhvervsgrenens ovennævnte bestræbelser på at tilpasse beskæftigelsen til den forværrede markedssituation faldt EU-producenternes produktion pr. fuldtidsækvivalent betydeligt med 19 % mellem 2008 og 2009. Situationen bedredes konstant i tiden herefter, men lå dog 9 % under niveauet fra begyndelsen af den betragtede periode.
Produktivitet (ton pr. FTÆ)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
81
87
91
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
(128)
I den betragtede periode steg de gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger i EU-erhvervsgrenen støt med i alt 12 %.
Arbejdskraftomkostninger (EUR/FTÆ)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Indeks
100
106
112
112
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven
5.10. Dumpingmargenens størrelse
(129)
Dumpingmargenerne for importen fra de to pågældende lande er, jf. betragtning 74 og 90, høje. I betragtning af dumpingimportens størrelse, markedsandel og priser kan virkningerne af dumpingmargenerne betragtes som betydelige.
5.11. Genrejsning efter tidligere dumping
(130)
Deformerbare fittings med gevind med oprindelse i Brasilien, Tjekkiet, Japan, Kina, Korea og Thailand var allerede underlagt foranstaltninger (6) mellem 2000 og 2005 (7) ("de tidligere foranstaltninger"). EU-erhvervsgrenens tilfredsstillende rentabilitet fra begyndelsen af den betragtede periode (jf. betragtning 119) antyder, at disse foranstaltninger gav EU-erhvervsgrenen et midlertidigt pusterum. De stigende mængder af dumpingimport har dog sat en stopper for denne forholdsvis positive periode. Det skal også bemærkes, at den samlede markedsandel for de seks lande, der var berørt af de tidligere foranstaltninger, aldrig lå over 29 % (8), mens de to lande, der er berørt af denne undersøgelse, har en markedsandel på 52,7 % i UP, jf. betragtning 107.
6. Konklusion om skade
(131)
Skadesindikatorerne udviklede sig i negativ retning i den betragtede periode. Dette gælder især indikatorerne vedrørende rentabilitet, produktionsmængde, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde og markedsandel, som alle har udvist en klar negativ tendens.
(132)
Samtidig underbød importen af deformerbare fittings med gevind fra de to pågældende lande EU-erhvervsgrenens priser med op til 55 % i UP (jf. betragtning 110) og øgede derved markant deres markedsandel på samme tid (jf. betragtning 107).
(133)
På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Indledning
(134)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, er det blevet undersøgt, om dumpingimporten med oprindelse i Kina og Thailand har påført EU-erhvervsgrenen en sådan skade, at den må betragtes som væsentlig. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have forvoldt EU-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.
2. Dumpingimportens virkninger
(135)
Mellem 2008 og UP voksede mængden af dumpingimport fra de to pågældende lande med 15 % på et marked, der skrumpede med 9 %, hvilket resulterede i en stigning i markedsandelen på EU-markedet fra 41,7 % til fra 52,7 %.
(136)
Stigningen i dumpingimporten af den pågældende vare fra de to pågældende lande i den betragtede periode var sammenfaldende med en negativ tendens i de fleste af EU-erhvervsgrenens skadesindikatorer. EU-erhvervsgrenen tabte 8,7 procentpoint i markedsandel og måtte reducere sin produktion med 41 %. Det betydelige prisunderbud forhindrede EU-erhvervsgrenen i at vælte de øgede produktionsomkostninger over på salgspriserne i et acceptabelt omfang, hvilket medførte en meget lav rentabilitet i det meste af den betragtede periode.
(137)
Ud fra ovenstående konkluderes det midlertidigt, at dumpingimporten fra de to pågældende lande til lave priser, der kom ind på EU-markedet i store og konstant stigende mængder, og som i et betydeligt omfang underbød EU-erhvervsgrenens priser i den betragtede periode, forvolder EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
3. Andre faktorers indvirkning
3.1. Import fra andre tredjelande
(138)
Eurostat rapporterer om væsentlig import fra Indien til meget lave priser i hele den betragtede periode, og meget tyder på, at denne import ikke er den pågældende vare, men forskellige varer, der tariferes under den samme KN-kode.
(139)
Importen fra de andre tredjelande var begrænset i hele den betragtede periode. Den samlede markedsandel for importen fra andre lande end de to pågældende lande faldt med 2,1 procentpoint fra 10,5 % til 8,4 %.
(140)
De næste største importkilder i UP var Indonesien, Brasilien og Tyrkiet, som havde markedsandele på mellem hhv. 1,3 % og 1,6 %, og alle disse lande tabte markedsandele i den betragtede periode.
Markedsandel for importen
2008
2009
2010
UP
Brasilien
3,6 %
3,8 %
4,0 %
1,5 %
Indonesien
1,8 %
2,5 %
1,9 %
1,6 %
Tyrkiet
1,6 %
2,0 %
1,9 %
1,3 %
Andre lande
3,6 %
2,5 %
3,2 %
4,0 %
I alt
10,5 %
10,8 %
11,0 %
8,4 %
Indeks
100
105
104
80
Kilde:
Eurostat
(141)
Som følge af begrænsede mængder og faldende tendenser kan det konkluderes, at importen fra andre tredjelande end de pågældende lande ikke lader til at have bidraget til den skade, EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.
3.2. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(142)
Hvad angår udviklingen i EU-erhvervsgrenens eksportsalg, faldt eksporten konstant med i alt 34 % i den betragtede periode.
Eksportsalg (ton)
Stikprøven
2008
2009
2010
UP
Eksportsalg
7 134
5 043
4 969
4 700
Indeks
100
71
70
66
Kilde:
Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenterne i stikprøven
(143)
I den betragtede periode udgjorde eksportsalget dog kun 13-15 % af EU-erhvervsgrenens produktion. Eksporten lader derfor ikke til i væsentligt omfang at have bidraget til den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen i UP.
3.3. Udviklingen i EU-forbruget
(144)
EU-forbruget faldt, jf. betragtning 97, med 21 % mellem 2008 og 2009, hvilket betød et fald i EU-erhvervsgrenens EU-salg på 25 % i samme periode. Efter 2009 steg EU-forbruget dog markant med ca. 8 000 ton, mens mængden af dumpingimporten steg med 9 000 ton i samme periode, jf. betragtning 106. Den samlede vækst på EU-markedet mellem 2009 og UP blev derfor absorberet af dumpingimporten, mens EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet stagnerede på det meget lave niveau fra 2009.
(145)
De interesserede parter påstod, at en vigtig årsag til skaden var krisen på det spanske bygge- og anlægsmarked, som angiveligt påvirkede ATUSA, en spansk virksomhed og en af de største klagere, betydeligt. ATUSA sælger dog hovedsageligt til andre EU-medlemsstater, og virkningen af krisen på det spanske bygge- og anlægsmarked var begrænset til virksomhedens salg i Spanien, som aldrig udgjorde hovedparten af dens salg. Desuden er skadesbilledet klart, hvad angår både virksomhederne i stikprøven, samtlige klagere og den samlede EU-erhvervsgren. Skadesanalysen var under alle omstændigheder ikke begrænset til en EU-producents resultater eller et nationalt marked, men derimod til hele EU-erhvervsgrenen.
(146)
Visse interesserede parter påstod desuden, at den skade, der var forårsaget af den negative udvikling i EU-forbruget, ikke skyldtes dumpingimporten, men derimod virkningerne af alternative varer. Det skal i den forbindelse bemærkes, at den negative udvikling i EU-forbruget kan have forvoldt EU-producenterne skade. Denne skade blev dog forværret af den stadige stigning i dumpingimporten på et marked med faldende efterspørgsel. Den nylige bedring i EU-forbruget, jf. ovenfor, har udelukkende gavnet dumpingimporten, mens EU-producenterne ikke har været i stand til at øge deres salgsmængder.
3.4. EU-producenternes strukturelle problemer
(147)
Den kendsgerning, at Georg Fischer ("GF") fortsat har været rentabel til trods for deres højere priser, mens de andre EU-producenter ikke havde tilfredsstillende resultater, skulle iflg. visse interesserede parter betyde, at de strukturelle problemer var årsag til EU-erhvervsgrenens skade og ikke dumpingimporten. GF blev dog også påvirket negativt med tab af markedsandele og fortjenstmargen til følge. Beskæftigelsen og produktionen faldt også. Derfor kan påstanden om, at GF ikke led skade, ikke accepteres.
(148)
Desuden var alle EU-producenter, inkl. GF, udsat for pristrykket fra dumpingimporten.
(149)
Ligeledes påstod visse interesserede parter, at da Berg Montana, det bulgarske datterselskab i ATUSA-gruppen, også konstant havde været rentable, betød dette, at skaden kunne være forvoldt af andre årsager end dumpingimporten. Men også Berg Montana blev påvirket negativt af den kinesiske import: Produktionen og kapacitetsudnyttelsen faldt markant lige som beskæftigelsen. Da hovedparten af Berg Montanas salg foregår til forretningsmæssigt forbundne virksomheder i ATUSA-gruppen, er det ikke hensigtsmæssigt at se på rentabiliteten i Berg Montana alene uden også at se på de finansielle resultater i gruppen som helhed, idet Berg Montanas rentabilitet er påvirket af intern afregning - og samlet set er ATUSA-gruppen tabsgivende. Derfor kan påstanden om, at Berg Montana ikke led skade, heller ikke accepteres.
(150)
Det kunne påstås, at faldet på 9 % i produktiviteten pr. medarbejder mellem 2008 og UP, jf. betragtning 127, er et tegn på strukturelle problemer. Dette fald indtraf dog i en periode, hvor EU-erhvervsgrenen reducerede sin arbejdsstyrke generelt med 36 % og sin produktion med 41 %. Disse nedskæringer indikerer, at EU-producenterne konstant var tvunget til at tilpasse deres operationer til markedspresset fra dumpingimporten og den midlertidigt svage efterspørgsel. Ud fra dette dystre økonomiske billede kan faldet på 9 % i produktiviteten pr. medarbejder betegnes som moderat.
4. Konklusion om årsagssammenhæng
(151)
Det kan konkluderes, at det på grundlag af ovenstående analyse kan påvises, at importen fra de to pågældende lande er vokset i mængde og har vundet betydelige markedsandele i den betragtede periode. Disse øgede mængder, der kom ind på EU-markedet til dumpingpriser, underbød desuden EU-erhvervsgrenens priser betydeligt.
(152)
Andre faktorer, der kan have forvoldt skade for EU-erhvervsgrenen, blev ligeledes analyseret. Det blev i den forbindelse konkluderet, at importen fra andre tredjelande, EU-erhvervsgrenens eksportresultater og udviklingen i EU-forbruget, tilsyneladende ikke var af et sådant omfang, at de kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der påførtes EU-erhvervsgrenen i UP.
(153)
På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det foreløbigt, at importen fra Kina og Thailand har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.
G. UNIONENS INTERESSER
1. Indledende bemærkning
(154)
I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 blev det undersøgt, om der til trods for de foreløbige konklusioner om skadevoldende dumping var tvingende årsager til at konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at indføre foreløbige antidumpingforanstaltninger i dette tilfælde. I henhold til grundforordningens artikel 21, stk. 1, vurderede Kommissionen derfor med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger de sandsynlige virkninger af eventuelle foranstaltninger for alle involverede parter samt de sandsynlige følger af ikke at træffe foranstaltninger.
2. EU-erhvervsgrenen
(155)
Alle kendte EU-producenter går ind for indførelsen antidumpingforanstaltninger. Det skal påpeges, at de fleste skadesindikatorer udviste en negativ tendens, og at især skadesindikatorerne for EU-erhvervsgrenens produktions- og salgsmængde og markedsandel samt finansielle resultater, herunder rentabilitet og investeringsafkast, blev påvirket i alvorlig grad.
(156)
Hvis der indføres foranstaltninger, forventes prisdykket og tabet af markedsandele at blive afbødet og EU-erhvervsgrenens salgspriser at begynde at rette sig, hvilket vil medføre en betydelig forbedring af EU-erhvervsgrenens finansielle situation.
(157)
Det er på den anden side sandsynligt, at forværringen af EU-erhvervsgrenens markedsmæssige og finansielle situation vil fortsætte, hvis der ikke indføres antidumpingforanstaltninger. Med et sådant scenario ville EU-erhvervsgrenen tabe yderligere markedsandele, da den ikke er i stand til at følge de markedspriser, der fastsættes af dumpingimporten fra de to pågældende lande. Dette ville sandsynligvis medføre yderligere nedskæringer i produktionen og lukning af produktionsanlæg i Unionen med omfattende tab af arbejdspladser til følge.
(158)
Ud fra ovenstående faktorer konkluderes det midlertidigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingforanstaltninger.
3. Importører
(159)
32 ikke forretningsmæssigt forbundne importører samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, jf. betragtning 31, og deres import tegnede sig for ca. 45 % af den samlede import fra de to pågældende lande. Importørerne er generelt imod indførelsen af antidumpingforanstaltninger. I de fleste tilfælde vil virkningen af foranstaltningerne dog tilsyneladende være begrænset. I mange tilfælde tegner den pågældende vare sig for en mindre del af importørens samlede forretning. Enkelte importører køber således allerede deformerbare fittings med gevind fra andre kilder, og importører, der på nuværende tidspunkt kun køber fra de to pågældende lande, kan også skifte til andre kilder, herunder EU-erhvervsgrenen. Den foreløbige konklusion er derfor, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for importørernes interesser, hvis der indføres midlertidige foranstaltninger.
4. Brugere
(160)
Deformerbare fittings med gevind anvendes, jf. betragtning 18, hovedsagelig i gas-, vand- og varmesystemer i huse og kontorbygninger. Brugerne af de deformerbare fittings med gevind er derfor vvs-folk. Ingen bruger- eller forbrugersammenslutninger samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Værdien af de deformerbare fittings med gevind tegner sig således for en mindre del af de samlede omkostninger til vvs-installationer. Den foreløbige konklusion er derfor, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for brugernes interesser, hvis der indføres midlertidige foranstaltninger.
(161)
Hvis man betragter den samlede indvirkning af antidumpingforanstaltningerne, lader den positive virkning på EU-erhvervsgrenen alt i alt til klart at opveje de mulige negative virkninger på de andre interessegrupper. Derfor konkluderes det midlertidigt, at antidumpingtolden ikke er i strid med Unionens interesser.
5. Konkurrenceaspekter
(162)
De interesserede parter påstod, at hvis der indføres antidumpingforanstaltninger, skabes der et duopol på EU-markedet, som vil domineres af de to største klagere, ATUSA og GF. Det skal i den forbindelse indledningsvis bemærkes, at disse to gruppers nuværende markedsandele er forholdsvis lave, i betragtning af det påståede "duopol", og udgør ca. 30 %. Dette skal sammenholdes med en markedsandel for de to pågældende lande, som udgør 52,7 %, mens importen fra andre tredjelande desuden har en markedsandel på 8,4 %. De andre EU-producenter har derudover en markedsandel på 7,5 %.
(163)
Hensigten med antidumpingforanstaltninger er desuden ikke at forbyde al import, men at genskabe redelige konkurrenceforhold. Det skal også bemærkes, at de tidligere foranstaltninger mellem 2000 og 2005 ikke satte en stopper for importen. Tværtimod eksporterede Kina større mængder i 2002, 2003 og 2004 end før indførelsen af foranstaltningerne med en antidumpingtold på 49,4 %. Samlet set indikerer det store antal aktører på EU-markedet, at risikoen for et konkurrencebegrænsende duopol på EU-markedet er begrænset.
6. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(164)
Ud fra ovenstående blev det ud fra de foreliggende oplysninger om Unionens interesser foreløbigt konkluderet, at der overordnet set ikke er tvingende grunde til ikke at indføre midlertidige foranstaltninger over for importen af deformerbare fittings med gevind med oprindelse i Kina og Thailand.
H. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(165)
I betragtning af konklusionerne om dumping, deraf følgende skade, årsagssammenhæng og Unionens interesse bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at dumpingimporten fra de to pågældende lande forårsager yderligere skade for EU-erhvervsgrenen.
(166)
For at fastsætte omfanget af disse foranstaltninger blev de konstaterede dumpingmargener taget i betragtning såvel som den told, der kræves for at bringe den skadevoldende situation, som EU-producenterne har befundet sig i, til ophør.
(167)
Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev det fastslået, at enhver foranstaltning bør give EU-producenterne mulighed for at dække deres produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en producent af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport.
(168)
I den tidligere undersøgelse vedrørende den samme vare blev denne rimelige fortjeneste fastlagt til 7 % (9). Da EU-producenterne var i stand til at opnå lignende fortjenester i begyndelsen af den betragtede periode, er der ikke noget, der tyder på, at denne fortjenstmargen ikke længere er rimelig.
(169)
På dette grundlag blev der beregnet en ikke-skadevoldende pris for EU-producenter for samme vare. Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved at lægge ovennævnte fortjenstmargen på 7 % til produktionsomkostningerne.
(170)
Den nødvendige prisforhøjelse blev derefter fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris og den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris på samme vare, når den solgtes af EU-erhvervsgrenen på EU-markedet. Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den vejede gennemsnitlige cif-importværdi.
2. Midlertidige foranstaltninger
(171)
På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af varer med oprindelse i Kina og Thailand svarende til enten dumpingmargenen eller skadestærsklen, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.
(172)
I betragtning af den høje samarbejdsgrad blandt kinesiske og thailandske eksporterende producenter blev tolden for alle andre virksomheder fra begge lande fastsat til den højeste told, der skulle pålægges de virksomheder fra det givne land, der indgik i stikprøven eller havde samarbejdet i forbindelse med undersøgelsen. Tolden for alle andre virksomheder pålægges de virksomheder, som ikke samarbejdede i undersøgelsen.
(173)
For de samarbejdsvillige ikke-stikprøveudvalgte kinesiske virksomheder i bilaget fastsættes den midlertidige told til det vejede gennemsnit af satserne for de stikprøveudvalgte virksomheder.
(174)
Der foreslås følgende midlertidige antidumpingtold:
Folkerepublikken Kina
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Toldsats
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd.
67,8 %
136,5 %
67,8 %
Jinan Meide Casting Co., Ltd.
39,3 %
122,4 %
39,3 %
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd.
32,1 %
128,4 %
32,1 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
42,3 %
124,7 %
42,3 %
Alle andre virksomheder
67,8 %
Thailand
Virksomhed
Dumpingmargen
Skadesmargen
Toldsats
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd.
15,9 %
86,2 %
15,9 %
Siam Fittings Co., Ltd.
50,7 %
39,7 %
39,7 %
Alle andre virksomheder
39,7 %
(175)
Ovenstående antidumpingforanstaltninger er midlertidigt indført i form af værditold.
(176)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat ud fra konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Denne told finder (i modsætning til den landsdækkende told for "alle andre virksomheder") udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre virksomheder".
(177)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (10) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med produktion og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.
(178)
For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør toldsatsen for alle andre virksomheder ikke blot anvendes på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke foretog eksport til Unionen i UP.
(179)
For så vidt angår Thailand, opfordres sidstnævnte virksomheder, hvis de opfylder kravene i grundforordningens artikel 11, stk. 4, andet afsnit, imidlertid til at fremsætte anmodning om en fornyet undersøgelse i henhold til nævnte artikel, så deres situation kan blive undersøgt individuelt.
I. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE
(180)
I overensstemmelse med god administrativ praksis bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i forordningen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal desuden bemærkes, at denne forordnings indførelse af told er baseret på foreløbige konklusioner, der eventuelt tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af rørfittings af deformerbart støbejern med gevind, som for øjeblikket tariferes under KN-kode 7307 19 10 (Taric-kode 7307191010), og med oprindelse i Folkerepublikken Kina og Thailand.
2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen frit Den Europæiske Unions grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare, der fremstilles af nedenstående virksomheder:
Land
Virksomhed
Toldsats
Taric-tillægskode
Folkerepublik-ken Kina
Hebei Jianzhi Casting Group Ltd. - Yutian County
67,8 %
B335
Jinan Meide Casting Co., Ltd. - Jinan
39,3 %
B336
Qingdao Madison Industrial Co., Ltd. - Qingdao
32,1 %
B337
Hebei XinJia Casting Co., Ltd. - XuShui County
42,3 %
B338
Shijiazhuang Donghuan Malleable Iron Castings Co., Ltd. - Xizhaotong Town
42,3 %
B339
Linyi Oriental Pipe Fittings Co., Ltd. - Linyi City
42,3 %
B340
China Shanxi Taigu County Jingu Cast Co., Ltd. - Taigu County
42,3 %
B341
Yutian Yongli Casting Factory Co., Ltd. - Yutian County
42,3 %
B342
Langfang Pannext Pipe Fitting Co., Ltd. - LangFang, Hebei
42,3 %
B343
Tangshan Daocheng Casting Co., Ltd. -Hongqiao Town, Yutian County
42,3 %
B344
Tangshan Fangyuan Malleable Steel Co., Ltd. - Tangshan
42,3 %
B345
Taigu Tongde Casting Co., Ltd. - Nanyang Village, Taigu
42,3 %
B346
Alle andre virksomheder
67,8 %
B999
Thailand
BIS Pipe Fitting Industry Co., Ltd - Samutsakorn
15,9 %
B347
Siam Fittings Co., Ltd - Samutsakorn
39,7 %
B348
Alle andre virksomheder
39,7 %
B999
3. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.
4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009.
I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 kan de berørte parter inden for en frist på en måned efter nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.
Artikel 3
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 14. november 2012.