РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 101/2013 НА КОМИСИЯТА
от 4 февруари 2013 година
относно употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване на кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 853/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно определяне на специфични хигиенни правила за храните от животински произход (1), и по-специално член 3, параграф 2 от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 852/2004 на Европейския парламент и на Съвета от 29 април 2004 г. относно хигиената на храните (2) се определят общи правила за предприятията за хранителни продукти по отношение на хигиената на хранителните продукти, като се обръща специално внимание на принципа за повсеместното прилагане на процедури, основаващи се на анализ на опасностите и контрол в критични точки (HACCP).
(2)
С Регламент (ЕО) № 853/2004 се определят специфични правила за хигиената на храните от животински произход в предприятията за хранителни продукти. В регламента се предвижда, че за отстраняване на повърхностно замърсяване от продуктите от животински произход предприятията за хранителни продукти не трябва да използват други вещества освен питейна вода, освен когато употребата на друго вещество е одобрена в съответствие с регламента.
(3)
Освен това в Регламент (ЕО) № 2073/2005 на Комисията от 15 ноември 2005 г. относно микробиологични критерии за храните (3) се определят микробиологичните критерии за някои микроорганизми и правилата за прилагане, които трябва да се спазват от производителите и търговците на храни, когато осъществяват общите и специфичните хигиенни мерки, посочени в Регламент (ЕО) № 852/2004. В него се предвижда, че производителите и търговците на храни трябва да вземат мерки, за да гарантират, че хранителните продукти отговарят на посочените микробиологични критерии.
(4)
На 14 декември 2010 г. в Комисията постъпи заявление за одобряване на употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното замърсяване на кланични трупове и месо от животни от рода на едрия рогат добитък.
(5)
На 26 юли 2011 г. Европейският орган за безопасност на храните (ЕОБХ) прие научно становище относно оценката на безопасността и ефикасността на млечната киселина при отстраняването на повърхностно микробно замърсяване от кланични трупове, разфасовки и обрезки от животни от рода на едрия рогат добитък (4).
(6)
В становището си ЕОБХ заключава, че обработката с млечна киселина с цел обеззаразяване не застрашава безопасността, при условие че използваното вещество отговаря на спецификациите на Съюза за добавките в храните. Освен това ЕОБХ стига до заключението, че обработката с млечна киселина позволява значително да се намали микробиологичното замърсяване в сравнение с неприлагането на обработка или обработката с питейна вода и че е малко вероятно подобна обработка да способства за развитието на микробна резистентност.
(7)
ЕОБХ препоръчва предприятията за хранителни продукти да потвърдят антимикробната ефикасност на този вид обработка при специфичните за тях условия на експлоатация и да следят за концентрацията на млечна киселина, температурата на прилагане и други фактори, които оказват влияние върху ефикасността ѝ като обеззаразяващо вещество. В становището си ЕОБХ също така стига до заключението, че тази употреба на млечната киселина не води до отрицателни последици за околната среда.
(8)
Становището на ЕОБХ е, че остатъчното количество, абсорбирано в месото на животни от рода на едрия рогат добитък в резултат на обработката с млечна киселина, няма да превиши 190 mg/kg. Подобно количество се счита за остатъчно в сравнение с активното количество, необходимо за намаляване на повърхностното микробно замърсяване. При това то не оказва никакво технологично въздействие върху крайния продукт. В допълнение остатъчното количество млечна киселина, използвана за намаляване на повърхностно микробно замърсяване, е пренебрежимо малко в сравнение с количеството млечна киселина, естествено съдържащо се в месото от животни от рода на едрия рогат добитък, и не застрашава безопасността. В някои месни заготовки солите на млечната киселина са разрешени като добавки в храните с цел консервиране, като за целта обичайната практика е да се използват нива от порядъка на 20 000 mg/kg. Поради това употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното микробно замърсяване ясно се разграничава от използването ѝ като добавка в храните.
(9)
С оглед на становището на ЕОБХ и предвид обстоятелството, че млечната киселина може значително да намали евентуалното микробиологично замърсяване, е целесъобразно да се одобри употребата ѝ за намаляване на повърхностното замърсяване. Тази употреба обаче следва да бъде разрешена, ако са спазени определени условия. Тя следва да бъде ограничена до използване върху кланични трупове или половинки или четвъртинки от кланични трупове в кланиците и следва да залегне в добрите хигиенни практики и в системите, основани на HACCP.
(10)
В Регламент (ЕС) № 231/2012 на Комисията от 9 март 2012 г. за определяне на спецификации на добавките в храните, включени в списъците в приложения II и III към Регламент (ЕО) № 1333/2008 на Европейския парламент и на Съвета (5) се определят спецификациите на добавките в храните относно по-специално техния произход, критерии за чистота и всякаква друга необходима информация.
(11)
В съответствие със становището на ЕОБХ млечната киселина, използвана за намаляване на повърхностното замърсяване на кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък, следва да отговаря на спецификациите за млечната киселина, предвидени в законодателството на Съюза. Поради това, когато млечната киселина се използва за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване в съответствие с настоящия регламент, е целесъобразно тази млечна киселина да отговаря на спецификациите, определени в Регламент (ЕС) № 231/2012.
(12)
Употребата на млечна киселина за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване на кланични трупове или половинки или четвъртинки от кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък не трябва да освобождава предприятията за хранителни продукти от задължението им да спазват изискванията на законодателството на Съюза относно хигиената на храните, определени в регламенти (ЕО) № 852/2004, (ЕО) № 853/2004 и (ЕО) № 2073/2005, и в никакъв случай не следва да се счита за заместител на добрите хигиенни практики при клане и на съответните оперативни процедури или за алтернатива на спазването на изискванията на посочените регламенти.
(13)
Постоянният комитет по хранителната верига и здравето на животните не предостави становище в рамките на срока, определен от неговия председател. Поради това Комисията представи на Съвета предложение, свързано с тази мярка, и същевременно го препрати на Европейския парламент.
(14)
С оглед на факта, че Съветът не се е произнесъл и Европейският парламент не възрази срещу мярката в рамките на приложимите срокове, Комисията следва да приеме мярката,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предприятията за хранителни продукти могат да използват млечна киселина за намаляване на повърхностното микробиологично замърсяване на кланични трупове или половинки или четвъртинки от кланични трупове на животни от рода на едрия рогат добитък в кланиците при спазване на условията, посочени в приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 4 февруари 2013 година.
KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 101/2013
af 4. februar 2013
om anvendelse af mælkesyre til at reducere mikrobiologisk overfladeforurening på slagtekroppe af kvæg
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 af 29. april 2004 om særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer (1), særlig artikel 3, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 852/2004 af 29. april 2004 om fødevarehygiejne (2) er der fastsat generelle hygiejnebestemmelser for fødevarer gældende for ledere af fødevarevirksomheder, idet der særlig tages hensyn til princippet om den generelle gennemførelse af procedurer baseret på risikoanalyse og kritiske kontrolpunkter (HACCP).
(2)
Ved forordning (EF) nr. 853/2004 er der fastsat særlige hygiejnebestemmelser for animalske fødevarer gældende for ledere af fødevarevirksomheder. Det er fastsat deri, at lederen af en fødevarevirksomhed ikke må anvende andre stoffer end drikkevand til at fjerne overfladeforurening fra animalske produkter, medmindre anvendelsen af det pågældende stof er godkendt i henhold til nævnte forordning.
(3)
Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2073/2005 af 15. november 2005 om mikrobiologiske kriterier for fødevarer (3) er endvidere fastsat de mikrobiologiske kriterier for visse mikroorganismer og de gennemførelsesbestemmelser, som fødevarevirksomhedslederne skal opfylde, når de gennemfører de almindelige og særlige hygiejnebestemmelser, der er omhandlet i forordning (EF) nr. 852/2004. Det er fastsat, at fødevarevirksomhedslederne skal sikre, at fødevarerne opfylder disse mikrobiologiske kriterier.
(4)
Den 14. december 2010 modtog Kommissionen en ansøgning om godkendelse af anvendelsen af mælkesyre til at reducere overfladeforureningen på slagtekroppe af kvæg og på oksekød.
(5)
Den 26. juli 2011 vedtog Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) en videnskabelig udtalelse om evaluering af sikkerheden og effektiviteten af mælkesyre til fjernelse af mikrobiel overfladeforurening fra slagtekroppe, udskæringer og afpuds af kvæg (4).
(6)
I sin udtalelse konkluderer EFSA, at behandlinger med mælkesyre til dekontaminering ikke giver anledning til sikkerhedsmæssige betænkeligheder, forudsat at det anvendte stof er i overensstemmelse med EU-specifikationerne for fødevaretilsætningsstoffer. EFSA konkluderer desuden, at behandlinger med mælkesyre giver en betydelig reduktion af mikrobiologisk forurening i forhold til ingen behandling eller til behandling med drikkevand, og at det er usandsynligt, at sådanne behandlinger vil bidrage til udviklingen af mikrobiel resistens.
(7)
EFSA anbefaler, at fødevarevirksomhedslederne validerer den antimikrobielle effektivitet af sådanne behandlinger under deres specifikke forarbejdningsbetingelser og efterprøver mælkesyrekoncentrationen, temperaturen ved anvendelsen og andre faktorer, der påvirker stoffets effektivitet som dekontamineringsmiddel. EFSA konkluderede i udtalelsen også, at der ikke er nogen negative konsekvenser for miljøet som følge af denne anvendelse af mælkesyre.
(8)
Ifølge EFSA's udtalelse udgør restmængden, der absorberes i oksekødet, som følge af mælkesyrebehandlingen højst 190 mg/kg. En sådan mængde anses for residual i forhold til den aktive mængde, der er nødvendig for at reducere mikrobiel overfladeforurening. Endvidere har den ikke nogen teknologisk indvirkning på det endelige produkt. Dertil kommer, at restmængderne af mælkesyre, der anvendes til at reducere mikrobiel overfladeforurening, er ubetydelig i forhold til den mængde af mælkesyre, der forekommer naturligt i oksekød, og det giver ikke anledning til sikkerhedsmæssige betænkeligheder. I visse typer tilberedt kød er mælkesyresalte godkendt som fødevaretilsætningsstoffer med henblik på konservering. Til dette formål anvendes i almindelighed 20 000 mg/kg. Derfor adskiller anvendelsen af mælkesyre til at reducere mikrobiel overfladeforurening sig klart fra anvendelsen som et fødevaretilsætningsstof.
(9)
I betragtning af EFSA's udtalelse, og under hensyntagen til at mælkesyre kan give en betydelig reduktion af mulig mikrobiologisk forurening, bør det godkendes, at mælkesyre anvendes til at reducere overfladeforureningen. En sådan anvendelse bør dog være underlagt visse betingelser. Anvendelsen bør begrænses til anvendelse på slagtekroppe eller halve kroppe eller fjerdinger på slagteriet og integreres i god hygiejnepraksis og HACCP-baserede systemer.
(10)
Kommissionens forordning (EU) nr. 231/2012 af 9. marts 2012 om specifikationer for fødevaretilsætningsstoffer opført i bilag II og III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1333/2008 (5) indeholder specifikationer for fødevaretilsætningsstoffer vedrørende især oprindelse, renhedskriterier og andre nødvendige oplysninger.
(11)
I overensstemmelse med EFSA's udtalelse bør mælkesyre, der anvendes til at reducere overfladeforurening på slagtekroppe af kvæg, opfylde de specifikationer for mælkesyre, der er fastsat i EU-lovgivningen. Det betyder, at hvis mælkesyre anvendes til at reducere mikrobiologisk overfladeforurening i henhold til nærværende forordning, bør denne mælkesyre være i overensstemmelse med de specifikationer, der er fastsat i forordning (EU) nr. 231/2012.
(12)
Anvendelsen af mælkesyre til at reducere mikrobiologisk overfladeforurening på slagtekroppe eller halve kroppe eller fjerdinger af kvæg må ikke berøre fødevarevirksomhedslederens pligt til at overholde bestemmelserne i EU-lovgivningen om fødevarehygiejne som fastsat i forordning (EF) nr. 852/2004, (EF) nr. 853/2004 og (EF) nr. 2073/2005 og bør på ingen måde betragtes som en erstatning for gode hygiejniske slagtepraksisser og driftsprocedurer eller som et alternativ til at opfylde kravene i de nævnte forordninger.
(13)
Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed afgav ikke udtalelse inden for den tidsfrist, der var fastsat af formanden. Kommissionen forelagde derfor Rådet et forslag om disse foranstaltninger og fremsendte det samtidig til Europa-Parlamentet.
(14)
Eftersom Rådet ikke tog stilling til forslaget og Europa-Parlamentet ikke modsatte sig foranstaltningen inden for de gældende frister, bør Kommissionen vedtage foranstaltningen -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Fødevarevirksomhedslederne kan anvende mælkesyre til at reducere mikrobiologisk overfladeforurening på slagtekroppe eller halve kroppe eller fjerdinger af kvæg på slagteriet i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i bilaget til denne forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 4. februar 2013.