РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 795/2014 НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА
от 3 юли 2014 година
относно надзорните изисквания за системно важните платежни системи
(ЕЦБ/2014/28)
УПРАВИТЕЛНИЯТ СЪВЕТ НА ЕВРОПЕЙСКАТА ЦЕНТРАЛНА БАНКА,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 127, параграф 2 от него,
като взе предвид Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка, и по-специално член 3.1, член 22 и член 34.1, първо тире от него,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно член 127, параграф 2, четвърто тире от Договора и член 3.1, четвърто тире от Устава на Европейската система на централните банки и на Европейската централна банка (наричан по-долу „Уставът на ЕСЦБ“) Евросистемата е оправомощена да насърчава нормалното функциониране на платежните системи.
(2)
Евросистемата насърчава нормалното функциониране на платежните системи, inter alia, като осъществява надзор.
(3)
През януари 2001 г. Евросистемата утвърди „Основните принципи за системно важните платежни системи“, разработени от Комитета по платежни и сетълмент системи (КПСС) на Банката за международни разплащания (БМР), като минимални изисквания за системно важните платежни системи (СВПС) (1).
(4)
През април 2012 г. „Основните принципи за системно важните платежни системи“ бяха заменени от принципите за инфраструктурите на финансовите пазари на КПСС и на Техническия комитет на Международната организация на комисиите за ценни книжа (МОКЦК) (наричани по-долу „принципите на КПСС-МОКЦК“) (2), с които се хармонизират и засилват съществуващите международни стандарти, inter alia, за СВПС.
(5)
Съгласно принципите на КПСС-МОКЦК, СВПС следва да бъдат обект на ефективен надзор, при ясно определени и публично оповестени критерии, тъй като могат да породят системни рискове, ако са недостатъчно добре защитени от рисковете, на които са изложени. Освен това компетентните органи следва да разполагат с достатъчно правомощия и средства, за да изпълняват съответните си задачи, включително да предприемат корективни действия. КПСС-МОКЦК препоръчва прилагането на тези принципи във възможно най-голяма степен, доколкото е позволено съгласно националните правни и регулаторни рамки.
(6)
Поради това и с оглед осигуряването на ефикасността и стабилността на СВПС, Европейската централна банка (ЕЦБ) реши да приложи принципите на КПСС-МОКЦК посредством регламент. От органите в други държави също се очаква по подобен начин да въведат и прилагат принципите на КПСС-МОКЦК в съответната си правна и регулаторна рамка във възможно най-голяма степен, доколкото е позволено от тази рамка.
(7)
Настоящият регламент обхваща СВПС, включително платежни системи за големи плащания и платежни системи за малки плащания от системно значение. Той се прилага спрямо платежни системи, чиито оператори са както централни банки, така и частни оператори. В принципите на КПСС-МОКЦК е отчетено, че съществуват извънредни случаи, при които те се прилагат по различен начин спрямо платежните системи, чиито оператори са централни банки, поради изисквания, уредени в съответните закони, подзаконови актове или политики. Евросистемата има цели на обществената политика, отговорности и институционална уредба, дефинирани в Договора и Устава на ЕСЦБ, което означава, че СВПС на Евросистемата могат да бъдат освободени от определени изисквания по настоящия регламент. В този контекст СВПС на Евросистемата следва да бъдат освободени от определени изисквания относно управлението, плановете за постепенно прекратяване на дейността, собствения капитал и ликвидните активи, обезпеченията и инвестиционните рискове, които обхващат същите области като съответните изисквания, формално приети от Управителния съвет. Тези изключения са определени в няколко разпоредби на регламента.
(8)
Съгласно Насоки ЕЦБ/2012/27 от 5 декември 2012 г. относно Трансевропейската автоматизирана система за брутен сетълмент на експресни преводи в реално време (TARGET2) (3), TARGET2 има децентрализирана структура, свързваща множество от платежни системи. Системните компоненти на TARGET2 са хармонизирани във възможно най-голяма степен, с някои изключения при наличие на национални ограничения от правно естество. TARGET2 също така се характеризира с единна техническа платформа, наречена единна съвместна платформа. Управителният съвет има върховна компетентност по отношение на TARGET2 и гарантира нейната публична функция: това правило във връзка с управлението е отразено в надзора над TARGET2.
(9)
За ефикасността и стабилността на СВПС се изисква спазване на приложимите национални закони и ясни правила, процедури и договори, съгласно които тя функционира. Спазването на законите се отнася до правните системи на всички държави, в които оператор на СВПС или нейни участници осъществяват дейност.
(10)
Ефикасността и стабилността на СВПС зависят също и от това колко ясни и уместни са правилата ѝ за управление, които трябва да бъдат ясно документирани.
(11)
Наличието на стабилна развиваща се рамка за цялостно управление на правни, кредитни, ликвидни и операционни рискове, общи бизнес рискове, попечителски, инвестиционни и други рискове е от съществено значение за идентифицирането, измерването, наблюдението и управлението на целия спектър от рискове, които възникват за оператора на СВПС или на които той е изложен. Това се отнася и за стабилността и устойчивостта на рамката за обезпечения, правилата и процедурите при неизпълнение от страна на участник и плановете за непрекъснатост на дейността на оператор на СВПС.
(12)
Намаляването на системния риск изисква, inter alia, окончателност на сетълмента. В Европейския съюз е приета Директива 98/26/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 19 май 1998 г. относно окончателността на сетълмента в платежните системи и в системите за сетълмент на ценни книжа (4). Директива 98/26/ЕО изисква правилата за системите, определени съгласно нея, да дефинират момента на въвеждане (след който нарежданията за превод подлежат на изпълнение и дори в случай на производство по несъстоятелност спрямо участник - са задължителни за трети страни) и момента на неотменимост на нарежданията за превод. Сетълментът в рамките на деня или в реално време също може да е препоръчителен, ако е съвместим с общия бизнес модел на СВПС и е необходим, за да даде възможност на оператора на СВПС и на участниците в нея да управляват съответните си кредитни и ликвидни рискове.
(13)
Обективните, основани на анализ на риска и публично оповестени критерии за участие в СВПС, които позволяват справедлив и (при условията на приемливи стандарти за контрол на риска) свободен достъп до СВПС, насърчават сигурността и ефикасността на СВПС и на пазарите, които тя обслужва, като същевременно не ограничават непропорционално свободното предоставяне на услуги.
(14)
Разпоредбите на настоящия регламент, които изискват от оператора на СВПС да събира, обработва и предава данни, следва да не засягат приложимите правила относно защитата на данните на участниците или клиентите.
(15)
Цялостно ефикасната и ефективна СВПС, с ясно определени, измерими и постижими цели и задачи, е най-добре устроена да посрещне нуждите на участниците в СВПС и на пазарите, които тя обслужва.
(16)
ЕЦБ може да използва националните централни банки за осъществяването на задачите на ЕСЦБ, доколкото е възможно и уместно.
(17)
Установените в настоящия регламент изисквания са пропорционални на характерните за СВПС рискове и експозиции.
(18)
Възможността за компетентните органи да изискват корективни мерки за отстраняване на последиците от неизпълнение или за избягване на повторно неизпълнение на настоящия регламент и възможността за ЕЦБ да налага ефективни, пропорционални и възпиращи санкции за нарушения на настоящия регламент са съществени елементи при прилагането на принципите на КПСС-МОКЦК във възможно най-голяма степен, доколкото е позволено от Договора и Устава на ЕСЦБ.
(19)
По отношение на спазването на надзорните изисквания, уредени в настоящия регламент, е необходимо да бъде предвиден преходен период, който да позволи на операторите на СВПС да се запознаят с изискванията и да ги приложат,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и приложно поле
1. Настоящият регламент установява надзорни изисквания за СВПС.
2. Управителният съвет приема решение, с което се идентифицират платежните системи, спрямо които се прилага настоящият регламент, съответните им оператори и компетентни органи. Този списък се поддържа на уебсайта на ЕЦБ и се актуализира след всяка промяна.
3. Платежна система следва да бъде идентифицирана като СВПС, ако: а) отговаря на изискванията за нея да бъде подадено уведомление за система по смисъла на Директива 98/26/ЕО от държава членка, чиято парична единица е еврото, или операторът ѝ е установен в еврозоната, включително установяване посредством клон, чрез който системата оперира; и б) през една календарна година са изпълнени поне две от следните условия:
i)
общата среднодневна стойност на обработените деноминирани в евро плащания надвишава 10 милиарда евро;
ii)
пазарният ѝ дял е поне един от следните:
-
15 % от общия обем на деноминираните в евро плащания,
-
5 % от общия обем на деноминираните в евро трансгранични плащания,
-
75 % от общия обем на деноминираните в евро плащания на равнището на една държава членка, чиято парична единица е еврото;
iii)
трансграничната ѝ дейност (т.е. участници, установени в държава, различна от тази на оператора на СВПС, и/или трансгранични връзки с други платежни системи) включва пет или повече държави и генерира най-малко 33 % от общия обем на деноминираните в евро плащания, обработени от тази СВПС;
iv)
тя се използва за сетълмента на други инфраструктури на финансовите пазари.
4. Операторите на СВПС осигуряват изпълнението от страна на СВПС, които те оперират, на изискванията, изложени в членове 3-21.
Член 2
Определения
По смисъла на настоящия регламент:
1)
„платежна система“ е формално споразумение между трима или повече участници, без да се броят възможните банки по сетълмента, централни контрагенти, клирингови къщи или индиректни участници, с общи правила и стандартизирани разпоредби за изпълнението на нареждания за превод между участниците;
2)
„нареждане за превод“ има същото значение, както е определено в член 2, буква и), първо тире от Директива 98/26/ЕО;
3)
„системен риск“ е рискът, че неизпълнението на съответните им задължения в СВПС от участник или оператора на СВПС ще стане причина други участници и/или операторът на СВПС да не могат да изпълнят задълженията си, когато те станат дължими, като това би могло да доведе до ефекти от преноса, които да застрашат стабилността на финансовата система или доверието в нея;
4)
„оператор на СВПС“ е юридическото лице, което носи юридическата отговорност за оперирането на СВПС;
5)
„компетентен орган“ е централната банка на Евросистемата, която носи основната отговорност за надзора, определена като такава съгласно член 1, параграф 2;
6)
„СВПС на Евросистемата“ е СВПС, която е притежавана и оперирана от централна банка на Евросистемата;
7)
„правен риск“ е рискът, който произтича от прилагането на закони или подзаконови актове, което обикновено води до загуба;
8)
„кредитен риск“ е рискът, че даден контрагент, независимо дали е участник, или друго лице, няма да може да изпълни изцяло финансовите си задължения, когато те станат дължими или в който и да е момент в бъдеще;
9)
„ликвиден риск“ е рискът, че даден контрагент, независимо дали е участник, или друго лице, няма да разполага с достатъчно средства, за да изпълни финансовите си задължения, когато те станат дължими, въпреки че той може да разполага с достатъчно средства да ги изпълни в бъдеще;
10)
„операционен риск“ е рискът, че недостатъци в информационните системи или вътрешните процеси, човешка грешка, грешки в управлението или нарушения, предизвикани от външни събития или външни услуги, ще доведат до намаляването, влошаването или прекъсването на услуги, предоставяни от СВПС;
11)
„попечителски риск“ е рискът от понасянето на загуба по отношение на съхранявани активи в случай на несъстоятелност, небрежност, измама, лошо управление или неподходящо водене на регистри от страна на попечител или подпопечител;
12)
„инвестиционен риск“ е рискът от загуба, пред който е изправен оператор на СВПС или участник, когато операторът на СВПС инвестира собствените си средства или тези на участниците, например обезпечение;
13)
„пазарен риск“ е рискът от загуби, както по балансови, така и по задбалансови позиции, произтичащи от движението на пазарните цени;
14)
„система за отложен нетен сетълмент“ е система, която извършва сетълмент на нетна база в края на предварително определен цикъл на сетълмент, например в края на работния ден или през работния ден;
15)
„трансгранично обезпечение“ е обезпечение, по отношение на което от гледна точка на държавата, в която активите се приемат като обезпечение, поне едно от следните е чуждестранно/чуждо: а) валутата на деноминация; б) държавата, в която се намират активите; или в) държавата, в която е установен емитентът;
16)
„трансгранично плащане“ е плащане между участници, установени в различни държави;
17)
„инфраструктура на финансовите пазари“ е многостранна система между участващи институции, включително системния оператор, която се използва за клиринг, сетълмент или регистрация на плащания, ценни книжа, деривативи или други финансови сделки;
18)
„участник“ е лице, което е идентифицирано или признато от платежна система, на което пряко или непряко е позволено да изпраща нареждания за превод до тази система и което може да получава нареждания за превод от нея;
19)
„съветът“ е административният или надзорният съвет на оператор на СВПС, или и двата съвета, в съответствие с националното законодателство;
20)
„ръководството“ са изпълнителните директори, т.е. членовете на едностепенна управленска структура, които се занимават с ежедневното управление на оператора на СВПС, и членовете на управителния съвет на оператора на СВПС при двустепенна управленска структура;
21)
„съответни заинтересовани страни“ са участници, инфраструктури на финансовите пазари, които оказват влияние върху риска в СВПС, и според конкретния случай - други засегнати участници на пазара;
22)
„кредитна експозиция“ е сума или стойност, за която има риск, че участник няма да погаси пълната стойност, когато е дължима или в който и да е момент след това;
23)
„обезпечение“ е актив или поето от трето лице задължение, които се използват от обезпечител с цел да обезпечи дадено задължение спрямо обезпечено лице. Обезпечението включва както вътрешно, така и трансгранично обезпечение;
24)
„предоставящо ликвидност лице“ е лице, предоставящо пари в брой съгласно член 5, параграф 3, член 6, параграф 5 и член 8, параграфи 1, 9 и 11 или активи съгласно член 8, параграф 4, включително участник в СВПС или външно лице;
25)
„извънредни, но реалистични пазарни условия“ са цялостен набор от исторически и хипотетични условия, включително периодите с най-високо ниво на променливост, които са били наблюдавани на обслужваните от СВПС пазари;
26)
„предвидена дата на сетълмент“ е датата, която е записана в СВПС като дата на сетълмента от подателя на нареждане за превод;
27)
„общ бизнес риск“ е всяко потенциално влошаване на финансовото състояние на СВПС като търговско предприятие, като последица от спад в приходите ѝ или увеличение на разходите ѝ, така че разходите надвишават приходите и водят до загуба, която трябва да бъде покрита от капитала;
28)
„план за възстановяване“ е план, разработен от оператор на СВПС, за възобновяване на нормалното функциониране на дадена СВПС;
29)
„план за организирано постепенно прекратяване на дейността“ е план, разработен от оператор на СВПС, за организираното закриване на дадена СВПС;
30)
„съществен“ квалифицира риск, зависимост и/или промяна, които могат да засегнат способността на дадено лице да изпълнява или предоставя услуги, както се очаква;
31)
„съответни органи“ са органите, които имат законов интерес за достъп до информация от СВПС, за да изпълняват законовите си задължения, например органите за преструктуриране и надзорните органи на основните участници;
32)
„основен риск“ е рискът, че даден контрагент ще загуби пълната стойност по дадена сделка, т.е. рискът, че продавач на финансов актив ще предостави актива неотменимо, но няма да получи плащане, или рискът, че купувач на финансов актив ще плати неотменимо за актива, но няма да го получи;
33)
„банка попечител“ е банка, която съхранява и гарантира финансовите активи на трети лица;
34)
„банка по сетълмента“ е банка, която държи сметки във връзка с плащания, по които се извършва изпълнението на задълженията, възникващи от платежна система;
35)
„nostro агент“ е банка, използвана от участниците в СВПС за сетълмент;
36)
„едностранно плащане“ е плащане, което включва само едно прехвърляне на средства в една валута;
37)
„двустранно плащане“ е плащане, което включва две прехвърляния на средства в различни валути в система за сетълмент от типа „обмен срещу стойност“;
38)
„утежняващ риск“ е рискът, който произтича от експозиция към участник или емитент, когато обезпечението, предоставено от този участник или емитирано от този емитент, е тясно свързано с кредитния му риск;
39)
„работен ден“ има същото значение, както е определено в член 2, буква н) от Директива 98/26/ЕО.
Член 3
Правна обоснованост
1. Операторът на СВПС оценява дали приложимото право във всички съответни правни системи предоставя висока степен на сигурност и поддържа всеки съществен аспект от дейностите на неговата СВПС.
2. Операторът на СВПС установява правила и процедури на СВПС и сключва договори, които са ясни и съгласувани с приложимото право във всички съответни правни системи.
3. Операторът на СВПС следва да може да посочи по ясен и разбираем начин приложимото право и приложимите правила, процедури и договори за функционирането на дадена СВПС, на компетентния орган, участниците и когато е приложимо - на клиентите на участниците.
4. Операторът на СВПС взема мерки, за да гарантира, че неговите правила, процедури и договори подлежат на изпълнение във всички съответни правни системи и че действията, които предприема съгласно тези правила, процедури и договори, няма да бъдат обявени за нищожни, отменени или изпълнението им няма да бъде спирано.
5. Операторът на СВПС, който осъществява дейност в повече от една правна система, установява и смекчава рисковете, произтичащи от всяко потенциално стълкновение на закони.
6. Операторът на СВПС с длъжен да положи максимални усилия да гарантира, че СВПС е определена съгласно Директива 98/26/ЕО.
Член 4
Управление
1. Операторът на СВПС разполага с документирани цели, които придават голямо значение на сигурността и ефикасността на СВПС. Целите изрично подкрепят финансовата стабилност и другите съответни съображения от обществен интерес, по-специално свободните и ефикасни финансови пазари.
2. Операторът на СВПС разполага с документирани правила за управление, които осигуряват ясни и преки йерархични връзки за носене на отговорност и за отчетност. Тези правила се предоставят на компетентния орган, собствениците и участниците. Операторът на СВПС предоставя на обществеността съкратени версии на правилата.
3. Ролята и отговорностите на съвета следва да бъдат ясно определени. Ролята и отговорностите на съвета включват следното:
а)
установяване на ясни стратегически цели за СВПС;
б)
установяване на документирани процедури за функционирането на СВПС, включително процедури за идентифициране, търсене на решение за и управление на конфликти на интереси между членовете ѝ;
в)
с изключение на СВПС на Евросистемата, осигуряване на ефективен подбор, наблюдение и където е целесъобразно - отстраняване на членове на ръководството;
г)
с изключение на СВПС на Евросистемата, установяване на подходящи политики за обезщетяване, съгласувани с най-добрите практики и основани на дългосрочни резултати.
4. С изключение на СВПС на Евросистемата, най-малкото веднъж годишно съветът прави преглед на цялостната си работа и на работата на отделните членове на съвета.
5. По отношение на състава на съвета се осигурява интегритет и с изключение на СВПС на Евросистемата - подходяща комбинация от технически умения, знания и опит, свързани както със СВПС, така и с финансовия пазар като цяло, което позволява на съвета да изпълнява съответната си роля и отговорности. Съставът зависи също и от общото разпределение на компетенциите в съответствие с националното право. С изключение на СВПС на Евросистемата, когато това е позволено от националното право, съветът включва и членове на съвета без изпълнителни функции.
6. Ролята, отговорностите и йерархичните връзки на докладване на ръководството следва да бъдат ясно определени. По отношение на състава се осигурява интегритет и подходяща комбинация от технически умения, знания и опит, свързани както със СВПС, така и с финансовия пазар като цяло, което позволява на ръководството да изпълнява отговорностите си за функционирането и управлението на риска на оператора на СВПС. В съответствие с насоките на съвета в отговорностите на ръководството се включва следното:
а)
че дейностите на оператора на СВПС са съгласувани с неговите цели, стратегия и толерантност към риска;
б)
че механизмите за вътрешен контрол и свързаните с тях процедури са разработени и изпълнени и спрямо тях се осъществява надзор по подходящ начин с цел насърчаване на целите на оператора на СВПС;
в)
че механизмите за вътрешен контрол и свързаните с тях процедури подлежат на редовен преглед и тестване от добре обучени и достатъчно на брой служители, отговарящи за функциите по управление на риска и вътрешен одит;
г)
активно участие в процеса по контрол на риска;
д)
че на рамката за управление на риска на СВПС са предоставени достатъчно средства.
7. Съветът създава и осъществява надзор над документирана рамка за управление на риска, която:
а)
включва политиката за толерантност към риска на оператора на СВПС;
б)
възлага отговорности и определя отчетност за рискови решения;
в)
урежда вземането на решения при кризи и извънредни ситуации;
г)
урежда функциите по вътрешен контрол.
Съветът гарантира, че функциите по управление на риска и вътрешен контрол разполагат с достатъчно правомощия, независимост, средства и достъп по отношение на съвета.
8. Съветът гарантира, че основните решения, засягащи техническото и функционалното устройство, правилата и цялостната стратегия на СВПС, по-специално във връзка с избора на разпоредби за клиринг и сетълмент, оперативна структура, обхват на продуктите, на които се извършва клиринг или сетълмент, и използването на технологии и процедури, отразяват по подходящ начин законовите интереси на съответните заинтересовани страни на СВПС. В разумен срок преди вземането на такива решения се провеждат консултации със съответните заинтересовани страни и където е целесъобразно - с обществеността.
Член 5
Рамка за цялостното управление на рискове
1. Операторът на СВПС създава и поддържа стабилна рамка за управление на риска за цялостно идентифициране, измерване, наблюдение и управление на спектъра от рискове, които възникват за СВПС или на които СВПС е изложена. Поне веднъж годишно той прави преглед на рамката за управление на риска. Рамката за управление на риска:
а)
включва политиката за толерантност към риска на оператора на СВПС и подходящите инструменти за управление на риска;
б)
възлага отговорност и определя отчетност за рискови решения;
в)
урежда вземането на решения при извънредни ситуации, свързани с дадена СВПС, включително тенденции на финансовите пазари, които биха могли да имат отрицателен ефект върху ликвидността на пазара и стабилността на финансовата система в държавата членка, чиято парична единица е еврото, в която е установен операторът на СВПС или един от участниците.
2. Операторът на СВПС предоставя стимули на участниците и, където е приложимо - на техните клиенти, да управляват и ограничават рисковете, които те представляват за СВПС и които те понасят от нея. По отношение на участниците тези стимули включват режим на ефективни, пропорционални и възпиращи финансови санкции или разпоредби за поделяне на загубите, или и двете.
3. Поне веднъж годишно операторът на СВПС прави преглед на съществените рискове, които СВПС понася от и представлява за други лица, включително, inter alia, инфраструктури на финансовите пазари, банки по сетълмента, доставчици на ликвидност и доставчици на услуги, в резултат на взаимозависимости. Операторът на СВПС разработва инструменти за управление на риска, които са солидни и пропорционални на установеното равнище на риск.
4. Операторът на СВПС определя особено важните операции и услуги на СВПС. Операторът на СВПС набелязва конкретни сценарии, които биха могли да му попречат да може да предоставя тези особено важни операции и услуги като действащо предприятие, и прави оценка на ефективността на всички възможности за възстановяване и с изключение на СВПС на Евросистемата - за организирано постепенно прекратяване на дейността. Най-малкото веднъж годишно той прави преглед на особено важните операции и услуги на СВПС. Въз основа на тази оценка операторът на СВПС изготвя план за възстановяване на СВПС или с изключение на СВПС на Евросистемата - за организирано постепенно прекратяване на дейността ѝ. Планът за възстановяване и организирано постепенно прекратяване на дейността съдържа, inter alia, съществено резюме на основните стратегии за възстановяване и организирано постепенно прекратяване на дейността, повторно изложение на особено важните операции и услуги на СВПС и описание на мерките, необходими за прилагането на основните стратегии. Когато е приложимо, операторът на СВПС предоставя на съответните органи информацията, необходима за целите на планиране на преструктурирането. Поне веднъж годишно той прави преглед на плана за възстановяване и организирано постепенно прекратяване на дейността.
Член 6
Кредитен риск
1. Операторът на СВПС създава солидна рамка за измерване, наблюдение и управление на кредитните експозиции спрямо участниците си и на кредитните експозиции между участниците, произтичащи от процесите на плащане, клиринг и сетълмент на СВПС.
2. Операторът на СВПС идентифицира всички източници на кредитен риск. Измерването и наблюдението на кредитни експозиции се извършва в рамките на деня, като се използват навременна информация и подходящи инструменти за управление на риска.
3. Операторът на СВПС, включително такъв, който оперира система за отложен нетен сетълмент с гаранция по сетълмента, който в рамките на операции на СВПС формира кредитна експозиция спрямо участниците си, покрива кредитната си експозиция спрямо всеки участник, като използва обезпечение, гаранционни фондове, собствен капитал (след приспадане на сумата, определена за покриване на общия бизнес риск) или други равностойни финансови средства.
4. Операторът на СВПС, включително такъв, който оперира система за отложен нетен сетълмент без гаранция по сетълмента, но при която участниците са изправени пред кредитни експозиции, произтичащи от процесите на плащане, клиринг и сетълмент на СВПС, разполага с правила или договорености с тези участници. Правилата или договореностите гарантират, че участниците ще предоставят достатъчно средства, както е определено в параграф 3, за покриване на кредитните експозиции, произтичащи от процесите на плащане, клиринг и сетълмент на СВПС, по отношение на двамата участници, които заедно със своите свързани дружества имат най-голямата агрегирана кредитна експозиция.
5. Операторът на СВПС установява правила и процедури за справяне със загубите, които произтичат пряко от неизпълнение от един или повече участници на задълженията им към СВПС. Тези правила и процедури се отнасят до разпределението на евентуалните необезпечени загуби, включително изплащането на средствата, които даден оператор на СВПС може да е взел назаем от доставчици на ликвидност. Те включват правилата и процедурите на оператора на СВПС за попълване на финансовите средства, използвани от СВПС по време на стресово събитие, до равнището, установено в параграф 3.
Член 7
Обезпечение
1. Операторът на СВПС приема като обезпечение само следните активи: а) пари в брой; и б) активи с нисък кредитен, ликвиден и пазарен риск, т.е. активи, за които операторът на СВПС може да докаже на компетентния орган въз основа на подходяща вътрешна оценка, че те отговарят на следните условия:
i)
емитирани са от емитент с нисък кредитен риск;
ii)
свободно прехвърлими са без никакви ограничения от правен характер или претенции от трети страни;
iii)
деноминирани са във валута, рискът от която се управлява от оператора на СВПС;
iv)
има надеждни данни за цените им, които се публикуват редовно;
v)
не са изложени по друг начин на значителен утежняващ риск;
vi)
не са емитирани от участника, който предоставя обезпечението, или от лице, което е част от същата група като участника, освен в случай на обезпечена облигация и само когато активите в пула от обезпечения са отделени по подходящ начин посредством солидна правна рамка и удовлетворяват изискванията, изложени в точки i)-v).
При извършването на вътрешната оценка по подточки i)-vi) операторът на СВПС определя, документира и прилага обективна методология.
2. Операторът на СВПС установява и прилага политики и процедури за наблюдение на кредитното качество, ликвидността на пазара и колебливостта на цените на всеки актив, който е приет като обезпечение. Операторът на СВПС извършва редовно наблюдение, най-малкото на годишна база, на това доколко подходящи са политиките и процедурите му по оценяване. Такъв преглед се извършва също и всеки път, когато настъпи съществена промяна, която оказва влияние върху рисковата експозиция на СВПС. Операторът на СВПС извършва пазарна преоценка на обезпечението най-малкото веднъж дневно.
3. Операторът на СВПС установява стабилни и консервативни допустими отклонения и ги тества най-малкото веднъж годишно и взема предвид пазарните условия при стрес. Процедурите за допустими отклонения се валидират най-малкото веднъж годишно от служители, различни от тези, които са създали и приложили процедурите за допустими отклонения.
4. Операторът на СВПС взема мерки за избягването на концентрирани наличности от определени активи, когато това би засегнало съществено възможността за бързо осребряване на тези активи, без значителни отрицателни ценови ефекти.
5. Операторът на СВПС, който приема трансгранично обезпечение, идентифицира и смекчава рисковете, свързани с използването му, и гарантира, че трансграничното обезпечение може да се използва своевременно.
6. Операторът на СВПС е длъжен да използва ефективна и оперативно гъвкава система за управление на обезпеченията.
7. Параграф 1 не се прилага спрямо СВПС на Евросистемата.
Член 8
Ликвиден риск
1. Операторът на СВПС създава всеобхватна рамка за управлението на ликвидни рискове, пораждани от участниците в СВПС, банките по сетълмента, nostro агентите, банките попечители, доставчиците на ликвидност и другите съответни лица.
2. Операторът на СВПС установява оперативни и аналитични инструменти, които му дават възможност за текущо и своевременно идентифициране, измерване и наблюдение на сетълмента и финансовите потоци, включително използването на ликвидност в рамките на деня.
3. Операторът на СВПС е длъжен да разполага или да гарантира, че участниците разполагат по всяко време с достатъчно ликвидни средства, във всичките валути, в които той оперира, за извършване на сетълмент в същия ден на задължения за плащане при широк набор от възможни стрес сценарии. Това включва по целесъобразност сетълмент в рамките на деня или в рамките на няколко дни. Стрес сценариите включват: а) неизпълнение при извънредни, но реалистични пазарни условия, от страна на участника, който заедно със своите свързани дружества има най-голямото агрегирано задължение за плащане; и б) други сценарии в съответствие с параграф 11.
4. Операторът на СВПС, който извършва сетълмент на едностранни плащания в евро, е длъжен да разполага или да гарантира, че участниците разполагат с ликвидни средства в съответствие с параграф 3 за извършване на навременен сетълмент на задължения за плащане в случаи на неизпълнение на участника, който заедно със своите свързани дружества има най-голямото агрегирано задължение за плащане, определено съгласно параграф 3, буква а), по някой от следните начини:
а)
под формата на пари в брой в Евросистемата; или
б)
под формата на допустимо обезпечение, както е дефинирано в рамката за обезпеченията на Евросистемата, установена в Насоки ЕЦБ/2011/14 от 20 септември 2011 г. относно инструментите и процедурите на паричната политика на Евросистемата (5), по-специално ако операторът на СВПС има достъп до ликвидните улеснения с постоянен достъп на Евросистемата.
5. Операторът на СВПС, който извършва сетълмент на едностранни плащания в евро, е длъжен да разполага или да гарантира, че участниците разполагат с допълнителни ликвидни средства в съответствие с параграф 3, буква б), по някой от начините, определени в параграф 4, или при кредитоспособна търговска банка в един или повече от един от следните инструменти:
а)
договорени кредитни линии;
б)
договорени валутни суапове;
в)
договорени репо сделки;
г)
активи, както са определени в член 7, параграф 1, които са държани от попечител;
д)
инвестиции, които са леснодостъпни и които могат да бъдат превърнати в парични средства с предварително договорени разпоредби за финансиране, за които операторът на СВПС може да докаже на компетентния орган въз основа на подходяща вътрешна оценка, че разпоредбите за финансиране са много надеждни, дори при извънредни, но реалистични пазарни условия.
Операторът на СВПС следва да може да докаже на компетентния орган въз основа на подходяща вътрешна оценка, че търговската банка е кредитоспособна.
6. Операторът на СВПС, който извършва сетълмент на двустранни или на едностранни плащания във валути, различни от еврото, е длъжен да разполага или да гарантира, че участниците разполагат с ликвидни средства в съответствие с параграф 3, по начините, описани в параграф 5.
7. В случай че оператор на СВПС допълва средствата, посочени в параграф 3, с други активи, тези активи могат да бъдат търгуеми или приемани като обезпечение (например кредитни линии, суапове или репо сделки) ad hoc при неизпълнение, дори ако това не може да бъде договорено предварително или гарантирано по надежден начин при извънредни, но реалистични пазарни условия. В случай че участник допълва средствата, посочени в параграф 3, с други активи, операторът на СВПС гарантира, че тези други активи отговарят на изискванията, посочени в първото изречение. Предполага се, че активите могат да бъдат търгуеми или приемани като обезпечение, ако операторът на СВПС е взел предвид правилата и процедурите на съответната централна банка относно допустимостта на обезпечения.
8. Операторът на СВПС не може да взема за дадено, че ще има на разположение спешен кредит от централна банка.
9. Операторът на СВПС извършва комплексна проверка, за да провери дали всеки доставчик на ликвидни средства на СВПС съгласно параграф 3: а) има достатъчно и актуална информация, за да разбира и управлява ликвидните си рискове, свързани с предоставянето на пари в брой или активи; и б) разполага с капацитета да предоставя пари в брой или активи съгласно изискванията. Най-малкото веднъж годишно операторът на СВПС прави преглед на изпълнението на задължението си да извършва комплексна проверка. За доставчици на ликвидност се приемат само лица, които имат достъп до кредит от емитиращата централна банка. Операторът на СВПС тества редовно процедурите си за достъп до ликвидните средства на СВПС.
10. Операторът на СВПС, който има достъп до сметки, платежни услуги или свързани с ценни книжа услуги на централна банка, следва да използва тези услуги, когато е целесъобразно.
11. Операторът на СВПС определя посредством изчерпателни стрес тестове колко пари в брой и други активи са необходими, за да бъдат изпълнени изискванията по параграфи 3 и 4. Той прави периодично преглед на това количество, inter alia, като взема предвид широк набор от сценарии, включително:
а)
пикът на историческата колебливост на цените на гореспоменатите активи;
б)
промените в други пазарни фактори, включително, inter alia, определящи цените фактори и криви на доходността;
в)
едно или повече неизпълнения от страна на участници в един и същи ден и в различни последователни дни;
г)
едновременен натиск на пазарите на финансиране и на активи;
д)
спектър от прогнозни стрес сценарии при най-различни извънредни, но реалистични пазарни условия.
При тези сценарии се вземат предвид и структурата и функционирането на СВПС; проучват се всички лица, които биха могли да породят съществени ликвидни рискове за СВПС, включително, inter alia, банки по сетълмента, nostro агенти, банки попечители, доставчици на ликвидност и инфраструктури на финансовите пазари; и когато е уместно, се обхваща период от няколко дни.
12. Операторът на СВПС документира мотивите си за съхраняването на количеството пари в брой и други активи, поддържани от оператора на СВПС или от участниците в нея, и разполага с подходящи правила за управлението на тези пари и активи. Той създава ясни процедури за отчитането на резултатите от стрес тестовете си на съвета. Той използва тези резултати, за да направи оценка на адекватността на неговата рамка за управление на ликвидния риск и да извърши корекции в нея.
13. Операторът на СВПС установява ясни правила и процедури, които дават възможност на СВПС да извършва сетълмент в същия ден и когато е уместно - навременен сетълмент в рамките на деня и сетълмент в рамките на няколко дни на задължения за плащане след неизпълнение от страна на един или повече участници. Тези правила и процедури:
а)
търсят решение за непредвидени и потенциално необезпечени случаи на недостиг на ликвидност;
б)
целят да се избегне анулирането, отмяната или забавянето на сетълмента в същия ден на задължения за плащане;
в)
посочват как да се попълнят отново парите в брой и другите активи, използвани от СВПС по време на стресово събитие, до изискуемия съгласно параграфи 3-5 размер.
Член 9
Окончателен сетълмент
Операторът на СВПС установява правила и процедури, за да направи възможно извършването на окончателен сетълмент не по-късно от края на предвидена дата на сетълмент.
Член 10
Паричен сетълмент
1. Операторът на СВПС, който извършва сетълмент на едностранни плащания в евро, гарантира, че окончателният сетълмент се извършва в пари на централна банка.
2. Операторът на СВПС, който извършва сетълмент на двустранни или на едностранни плащания във валути, различни от еврото, гарантира, че окончателният сетълмент се извършва в пари на централна банка, когато това е целесъобразно и достъпно.
3. Ако не се използват пари на централна банка, операторът на СВПС гарантира, че паричният сетълмент се извършва, като се използва актив за сетълмента с малък или без никакъв кредитен и ликвиден риск.
4. Ако се извършва сетълмент в пари на търговска банка, операторът на СВПС наблюдава, управлява и ограничава кредитните и ликвидните рискове, които произтичат от търговските банки по сетълмента. По-специално, операторът на СВПС установява и наблюдава спазването на строги критерии за неговите банки по сетълмента, които вземат предвид, наред с другото, и тяхното регулиране и надзор, кредитоспособност, капитализация, достъп до ликвидност и оперативна надеждност. Операторът на СВПС наблюдава и управлява също и концентрацията на кредитни и ликвидни експозиции към търговските банки по сетълмента на СВПС.
5. Ако оператор на СВПС извършва паричен сетълмент по собствените си счетоводни книжа, той свежда до минимум и контролира строго кредитните и ликвидните си рискове.
6. Ако сетълмент се извършва в пари на търговска банка, в споразуменията между оператора на СВПС и търговските банки по сетълмента следва да бъде посочено ясно:
а)
кога се очаква да бъдат извършени преводи по счетоводните книжа на отделни банки по сетълмента;
б)
че преводите трябва да са окончателни, когато са изпълнени;
в)
че получените средства се прехвърлят възможно най-бързо, най-късно до края на деня.
Член 11
Плащане срещу плащане
Операторът на СВПС, който използва механизъм плащане срещу плащане, премахва основния риск, като гарантира, че окончателният сетълмент на едно задължение се извършва само ако и когато се извършва и окончателният сетълмент на свързаното задължение. Това правило се спазва, независимо дали сетълментът се извършва на брутна или нетна база и кога настъпва окончателността.
Член 12
Правила и процедури при неизпълнение от страна на участник
1. Операторът на СВПС установява в правилата и процедурите на СВПС определение за неизпълнение от страна на участник, което включва най-малкото невъзможността на един участник да посрещне финансовите си задължения, когато те станат дължими, в резултат, inter alia, на оперативни причини, нарушение на споразумение или започване на производство по несъстоятелност срещу този участник. Операторът на СВПС следва да прави разлика между автоматично неизпълнение и неизпълнение, което зависи от упражняването на дискреция. В случай на неизпълнение, което зависи от упражняването на дискреция, операторът на СВПС посочва кое лице упражнява тази дискреция. Той прави преглед на това определение най-малкото веднъж годишно.
2. Операторът на СВПС е длъжен да разполага с правила и процедури при неизпълнение, които му дават възможност да продължи да изпълнява задълженията си в случай на неизпълнение от страна на участник, които уреждат попълването на средствата след неизпълнение. Правилата и процедурите определят най-малкото следното:
а)
действията, които операторът на СВПС може да предприеме при настъпване на неизпълнение;
б)
дали предприемането на тези действия е автоматично или зависи от упражняването на дискреция и начина, по който се упражнява дискрецията;
в)
потенциалните промени в обичайните практики за сетълмент на оператора на СВПС за гарантиране на навременен сетълмент;
г)
управлението на плащания на различните етапи от обработването;
д)
вероятната последователност на действията;
е)
ролите, задълженията и отговорностите на съответните страни, включително на участниците, които не са в неизпълнение;
ж)
други механизми, които да бъдат активирани за ограничаване въздействието от неизпълнението.
3. Операторът на СВПС следва да бъде подготвен да приложи правилата и процедурите си при неизпълнение, включително подходящите дискреционни процедури, уредени в неговите правила. Операторът на СВПС гарантира, inter alia: а) че разполага с операционния капацитет, включително достатъчно добре обучени служители, за своевременно прилагане на процедурите, посочени в параграф 2; и б) че правилата и процедурите на СВПС обхващат документационни, информационна и комуникационни нужди и в случаите, когато участват повече от една инфраструктура на финансовите пазари или повече от един орган - координация.
4. Операторът на СВПС оповестява публично основните аспекти от правилата и процедурите, посочени в параграф 2, включително най-малкото следното:
а)
обстоятелствата, при които следва да бъдат предприети действия;
б)
кой предприема тези действия;
в)
обхвата на действията, които се предприемат;
г)
механизмите за изпълнение на задълженията на оператор на СВПС към участниците, които не са в неизпълнение;
5. Операторът на СВПС тества и прави преглед на правилата и процедурите на СВПС, посочени в параграф 2, най-малкото веднъж годишно или след настъпването на съществени промени в СВПС, засягащи тези правила и процедури. Операторът на СВПС осигурява участието в тестването и прегледа на участниците в СВПС и съответните заинтересовани страни.
Член 13
Общ бизнес риск
1. Операторът на СВПС установява стабилни системи за управление и контрол за идентифициране, наблюдение и управление на общите бизнес рискове, включително загубите, които произтичат от лошото изпълнение на бизнес стратегията, отрицателни парични потоци или неочаквани и прекомерно големи оперативни разходи.
2. Операторът на СВПС държи ликвидни нетни активи, финансирани със собствен капитал, например обикновени акции, оповестени резерви или други неразпределени печалби, така че да може да продължи да функционира и да предоставя услуги като действащо предприятие, в случай че претърпи общи бизнес загуби. Размерът на тези активи се определя от профила на общия му бизнес риск и от периода от време, необходим за постигането на възстановяване или организирано постепенно прекратяване на особено важните операции и услуги, ако бъде предприето такова действие.
3. Операторът на СВПС поддържа осъществим план за възстановяване или, с изключение на СВПС на Евросистемата - план за организирано постепенно прекратяване на дейността.
4. Операторът на СВПС държи достатъчно ликвидни нетни активи, финансирани със собствен капитал, за прилагане на плана, посочен в параграф 3. Операторът на СВПС държи най-малкото ликвидни нетни активи, финансирани със собствен капитал, на стойност не по-малко от размера на текущите му оперативни разходи за шест месеца. Тези активи са в допълнение към средствата, държани за обезпечаване на случаи на неизпълнение от страна на участници или на другите рискове, обезпечени съгласно членове 6 и 8. Собственият капитал, държан съгласно международни стандарти за рисков капитал, може да бъде включен, за да се избегне дублиране на капиталови изисквания.
5. Активите, държани за обезпечаване на общия бизнес риск, следва да бъдат достатъчно ликвидни и с високо качество, така че да са на разположение своевременно. Операторът на СВПС следва да може да осребри тези активи с малък или никакъв отрицателен ценови ефект, така че да може да продължи да функционира като действащо предприятие, в случай че претърпи общи бизнес загуби.
6. Операторът на СВПС установява осъществим план за набирането на допълнителен собствен капитал, в случай че собственият му капитал падне близо до размера, посочен в параграф 4, или под него. Планът се предоставя за одобрение на съвета и се актуализира най-малкото веднъж годишно.
7. Параграфи 2 и 4-6 не се прилагат за СВПС на Евросистемата.
Член 14
Попечителски и инвестиционни рискове
1. Операторът на СВПС държи собствените си активи и тези на участниците в нея в поднадзорни и регулирани лица (наричани по-долу „попечители“), които имат счетоводни практики, процедури за съхранение и вътрешен контрол, които осигуряват пълна защита на тези активи срещу риска от загуба в случай на несъстоятелност, небрежност, измама, лошо управление или неподходящо водене на регистри от страна на попечител или подпопечител.
2. Операторът на СВПС разполага със своевременен достъп до активите си и до активите, предоставени от участниците.
3. Операторът на СВПС прави оценка и преценява експозициите си към своите банки попечители, като взема предвид пълния обхват на отношенията си с всяка една от тях.
4. Операторът на СВПС установява инвестиционната си стратегия, която е в съответствие с цялостната му стратегия за управление на риска и се оповестява изцяло на участниците. Той прави преглед на инвестиционната стратегия най-малкото веднъж годишно.
5. Инвестициите на оператор на СВПС съгласно инвестиционната му стратегия са обезпечени от висококачествени длъжници или се състоят от вземания от такива длъжници. Операторът на СВПС определя критериите за висококачествени длъжници. Инвестициите са в инструменти с минимален кредитен, ликвиден и пазарен риск.
6. Параграфи 3-5 не се прилагат спрямо СВПС на Евросистемата.
Член 15
Операционен риск
1. Операторът на СВПС установява солидна рамка с подходящи системи, политики, процедури и механизми за контрол за идентифициране, наблюдение и управление на операционния риск.
2. Операторът на СВПС установява цели за ниво на обслужване и оперативна надеждност и политики, предназначени за постигането на тези цели. Той прави преглед на целите и политиките най-малкото веднъж годишно.
3. Операторът на СВПС гарантира, че във всеки един момент СВПС разполага с широкомащабен капацитет, за да се справя с повишения на обемите на плащанията, които настъпват в резултат на стресови събития, и че може да постигне целите си за ниво на обслужване.
4. Операторът на СВПС установява подробни политики за физическа сигурност и сигурност на информацията, които идентифицират, оценяват и управляват по подходящ начин всички възможни слабости и заплахи. Той прави преглед на политиките най-малкото веднъж годишно.
5. Операторът на СВПС установява план за непрекъснатост на дейността, в който е обърнато внимание на събития, пораждащи значителен риск от нарушаване на операциите на СВПС. Планът включва използването на второ местоположение и е предназначен да гарантира, че особено важните системи за информационни технологии могат да възобновят операциите в рамките на два часа от тези събития. Планът следва да бъде изготвен така, че СВПС винаги да може да извърши сетълмент на всички дължими плащания до края на работния ден, в който настъпва нарушението. Операторът на СВПС тества и прави преглед на плана най-малкото веднъж годишно.
6. Операторът на СВПС идентифицира особено важните участници на базата по-специално на обемите и стойностите на плащанията и на потенциалното им въздействие върху други участници и върху СВПС като цяло, в случай на съществен оперативен проблем, който възниква за тези участници.
7. Операторът на СВПС идентифицира, наблюдава и управлява рисковете, които особено важните участници, другите инфраструктури на финансовите пазари и доставчиците на комунални и други услуги биха могли да породят за операциите на СВПС.
Член 16
Критерии за достъп и участие
1. Операторът на СВПС установява и оповестява публично недискриминационни критерии за достъп и участие в услугите на СВПС за директните и където е приложимо - за индиректните участници, и за други инфраструктури на финансовите пазари. Той прави преглед на критериите най-малкото веднъж годишно.
2. Критериите за достъп и участие по параграф 1 се обосновават от гледна точка на сигурността и ефикасността на СВПС и на пазарите, които тя обслужва, и са съобразени и съизмерими с характерните за СВПС рискове. В съответствие с принципа на пропорционалност операторът на СВПС определя изисквания, които ограничават достъпа във възможно най-малка степен. Ако оператор на СВПС откаже достъп на дадено лице, той е длъжен да се мотивира за това в писмена форма на базата на задълбочен анализ на риска.
3. Операторът на СВПС извършва текущо наблюдение за спазването на критериите за достъп и участие в СВПС. Той установява и оповестява публично недискриминационни процедури за временното преустановяване и надлежното прекратяване на правото на участие на участник, в случай че участникът не изпълнява критериите за достъп и участие. Той прави преглед на процедурите най-малкото веднъж годишно.
Член 17
Разпоредби за участие на нива
1. За целите на управление на риска операторът на СВПС гарантира, че правилата, процедурите и договореностите на СВПС му позволяват да събира информация за индиректното участие с цел идентифициране, наблюдение и управление на всеки съществен риск за СВПС, породен от участието. Информацията обхваща най-малкото следното:
а)
частта от дейността, която директните участници осъществяват от името на индиректните участници;
б)
броя на индиректните участници, които извършват сетълмент посредством отделни директни участници;
в)
обемите или стойностите на плащанията в СВПС, инициирани от всеки индиректен участник;
г)
обемите или стойностите на плащанията по буква в) пропорционално на тези на директния участник, чрез който индиректният участник осъществява достъп до СВПС.
2. Операторът на СВПС идентифицира съществените зависимости между директните и индиректните участници, които биха могли да окажат влияние върху СВПС.
3. Операторът на СВПС идентифицира индиректните участници, които пораждат съществени рискове за СВПС, и директните участници, чрез които те осъществяват достъп до СВПС, с цел управление на тези рискове.
4. Операторът на СВПС прави преглед на рисковете, произтичащи от разпоредбите за участие на нива най-малкото веднъж годишно. Той предприема действия за превенция, когато е необходимо, за да гарантира, че рисковете са управлявани по подходящ начин.
Член 18
Ефикасност и ефективност
1. Операторът на СВПС разполага с процес за идентифициране и посрещане на нуждите на пазарите, които СВПС обслужва, по специално по отношение на:
а)
избора на разпоредби за клиринг и сетълмент;
б)
оперативна структура;
в)
обхват на продуктите, на които се извършва клиринг или сетълмент;
г)
използването на технологии и процедури.
2. Операторът на СВПС разполага с ясно определени цели и задачи, които са измерими и постижими, като например в областта на минималните нива на обслужване, очакванията за управление на риска и бизнес приоритетите.
3. Операторът на СВПС е длъжен да установи механизми за редовен, най-малко ежегоден, преглед на изискванията, посочени в параграфи 1 и 2.
Член 19
Процедури и стандарти за комуникация
Операторът на СВПС използва или се придържа към съответните международно признати процедури и стандарти за комуникация с оглед постигането на ефикасни плащания, клиринг, сетълмент и регистрация.
Член 20
Оповестяване на правила, основни процедури и данни за пазарите
1. Операторът на СВПС приема ясни и подробни правила и процедури, които се оповестяват изцяло на участниците. Някои съответни правила и основни процедури се оповестяват и публично.
2. Операторът на СВПС оповестява ясно описание на структурата и функционирането на системата, както и на правата и задълженията на оператора и участниците в СВПС, така че участниците да могат да преценят рисковете, които биха понесли с участието си в СВПС.
3. Операторът на СВПС предоставя всички необходими и подходящи документи и обучения, за да улесни разбирането на участниците за правилата и процедурите на СВПС и за рисковете, пред които те са изправени с участието си в СВПС.
4. Операторът на СВПС оповестява публично таксите на СВПС за отделните услуги, които тя предлага, както и политиките ѝ за отстъпки. Операторът на СВПС предоставя ясно описание на услугите с определена цена за сравнителни цели.
5. Операторът на СВПС попълва и оповестява публично отговорите на рамката за оповестяване за инфраструктурите на финансовите пазари на КПСС-МОКЦК. Той актуализира отговорите си след настъпването на съществени промени в системата или в средата ѝ, но най-малкото веднъж на всеки две години. Операторът на СВПС оповестява също така и най-малкото основни данни за обемите и стойностите на сделките.
Член 21
Оповестяване на компетентния орган
Компетентният орган има правото да получи от операторите на СВПС цялата информация и всички документи, необходими за извършването на оценка за спазването на изискванията съгласно настоящия регламент. Операторът на СВПС отчита съответната конкретна информация на компетентния орган.
Член 22
Корективни мерки
1. В случай че оператор на СВПС не е изпълнил разпоредбите на настоящия регламент, компетентният орган:
а)
информира оператора на СВПС за естеството на неизпълнението; и
б)
предоставя на оператора на СВПС възможността да бъде изслушан и да даде обяснения.
2. Въз основа на информацията, предоставена от оператора на СВПС, компетентният орган може да даде инструкции на оператора на СВПС да приложи конкретни корективни мерки с оглед отстраняване последиците от неизпълнението и/или избягване на повтарянето му.
3. Компетентният орган може да наложи корективни мерки незабавно, в случай че установи посредством мотивирано становище, че случаят на неизпълнение е достатъчно сериозен, за да са необходими незабавни действия.
4. Компетентният орган уведомява незабавно ЕЦБ за корективните мерки, наложени на оператор на СВПС.
5. Корективните мерки могат да бъдат наложени самостоятелно или едновременно със санкции в съответствие с Регламент (ЕО) № 2532/98 на Съвета от 23 ноември 1998 г. относно правомощията на Европейската централна банка да налага санкции (6).
Член 23
Санкции
В случай на нарушение на настоящия регламент ЕЦБ налага санкции в съответствие с Регламент (ЕО) № 2532/98 и Регламент (ЕО) № 2157/1999 на Европейската централна банка от 23 септември 1999 г. относно правомощията на Европейската централна банка да налага санкции (ЕЦБ/1999/4) (7). ЕЦБ публикува съобщение относно методологията за изчисляване на размера на санкциите.
Член 24
Преглед
Управителният съвет прави преглед на цялостното прилагане на настоящия регламент не по-късно от две години след датата, на която той влиза в сила и след това - на всеки две години, и преценява дали е необходимо той да бъде изменян.
Член 25
Заключителни разпоредби
1. Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
2. Операторите на СВПС разполагат с една година от датата, на която са получили уведомление за решението на Управителния съвет в съответствие с член 1, параграф 2, за да изпълнят изискванията, уредени в настоящия регламент.
3. Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко в държавите членки в съответствие с Договорите.
Съставено във Франкфурт на Майн на 3 юли 2014 година.
DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS FORORDNING (EU) Nr. 795/2014
af 3. juli 2014
om overvågningskrav for systemisk vigtige betalingssystemer
(ECB/2014/28)
STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 127, stk. 2,
under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 3.1, artikel 22 og artikel 34.1, første led, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Traktatens artikel 127, stk. 2, fjerde led, og artikel 3.1, fjerde led, i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (herefter »ESCB-statutten«) bemyndiger Eurosystemet til at fremme betalingssystemernes smidige funktion.
(2)
Eurosystemet fremmer bl.a. betalingssystemernes smidige funktion ved at udføre overvågning.
(3)
Eurosystemet vedtog i januar 2001 at anvende hovedprincipperne for systemisk vigtige betalingssystemer (Core Principles for Systemically Important Payment Systems) udarbejdet af Den Internationale Betalingsbanks (BIS) Komité for Betalings- og Afviklingssystemer (Committee of Payment and Settlement Systems, CPSS) som minimumskrav for systemisk vigtige betalingssystemer (systemically important payment systems, SIPS) (1).
(4)
I april 2012 blev hovedprincipperne for systemisk vigtige betalingssystemer erstattet af principperne for infrastrukturer på det finansielle marked (herefter »CPSS-IOSCO-principperne«) (2) fra Komiteen for Betalings- og Afviklingssystemer og Den Internationale Børstilsynsorganisations Tekniske Komité, som harmoniserer og styrker de gældende internationale overvågningsstandarder for bl.a. systemisk vigtige betalingssystemer.
(5)
Ifølge CPSS-IOSCP-principperne bør systemisk vigtige betalingssystemer være underlagt effektiv overvågning i henhold til klart definerede og offentliggjorte kriterier som følge af deres potentiale til at udløse systemiske risici, hvis de ikke er tilstrækkeligt beskyttet mod de risici, de er eksponeret over for. Endvidere bør de kompetente myndigheder have tilstrækkelige beføjelser og ressourcer til at opfylde deres respektive opgaver, herunder at træffe korrigerende foranstaltninger. CPSS-IOSCO anbefaler at implementere disse principper i videst muligt omfang i henhold til de nationale retlige og lovgivningsmæssige rammer.
(6)
Derfor, og for at sikre de systemisk vigtige betalingssystemers effektivitet og soliditet, har den Europæiske Centralbank (ECB) besluttet at implementere CPSS-IOSCO-principperne ved en forordning. Myndigheder i andre lande forventes ligeledes at indføre og anvende CPSS-IOSCO-principperne i deres respektive retlige og lovgivningsmæssige rammer i det videst mulige omfang, sådanne rammer tillader det.
(7)
Denne forordning omfatter systemisk vigtige betalingssystemer, herunder både betalingssystemer for store betalinger og detailbetalingssystemer af systemisk betydning. Den finder både anvendelse på betalingssystemer, der drives af centralbanker og private operatører. CPSS-IOSCO-principperne anerkender, at der findes særlige tilfælde, hvor de anvendes anderledes på betalingssystemer, der drives af centralbanker, som følge af krav fastlagt i relevante love, regler eller politikker. Eurosystemets almene samfundsmæssige mål, ansvarsområder og institutionelle rammer er defineret i traktaten og ESCB-statutten, hvilket betyder, at systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet kan undtages fra visse krav i denne forordning. På baggrund heraf bør systemisk vigtige betalingssystemer undtages fra visse specifikke krav om styring, planer for velordnet afvikling, egenkapital og likvide aktiver, sikkerhedsstillelse og investeringsrisici, der omfatter de samme områder som de respektive krav, der formelt er vedtaget af Styrelsesrådet. Disse undtagelser præciseres i flere bestemmelser i denne forordning.
(8)
I henhold til retningslinje ECB/2012/27 af 5. december 2012 om TARGET2 (Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer system) (3) har TARGET2 en decentraliseret struktur, der sammenkobler en flerhed af betalingssystemer. TARGET2-delsystemerne er harmoniserede i videst muligt omfang med visse undtagelser i tilfælde af nationale lovhindringer. TARGET2 er også karakteriseret ved en fælles teknisk infrastruktur benævnt den fælles platform (Single Shared Platform, SSP). Styrelsesrådet har den endelige kompetence med hensyn til TARGET2 og beskytter systemets samfundsmæssige funktion. Denne ledelsesordning afspejles i tilsynet med TARGET2.
(9)
Et systemisk vigtigt betalingssystems effektivitet og soliditet kræver overholdelse af gældende nationale love og klare regler, procedurer og kontrakter for dets drift. Overholdelse af lovgivningen henviser til retssystemerne i alle de lande, som en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem eller dets deltagere opererer i.
(10)
Et systemisk vigtigt betalingssystems effektivitet og soliditet afhænger også af klarheden og hensigtsmæssigheden af dets ledelsesordninger, som skal dokumenteres tydeligt.
(11)
Solide rammer under stadig udvikling, der på omfattende vis forvalter retlige, kredit-, likviditets-, operationelle, generelle forretningsmæssige, depots-, investerings- og andre risici, er afgørende for identificeringen, målingen, overvågningen og forvaltningen af samtlige risici, der opstår hos eller bæres af en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem. Dette er også tilfældet for soliditeten og modstandsdygtigheden af en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystems rammer for sikkerhedsstillelse, regler og procedurer for deltagernes misligholdelse og forretningskontinuitetsplaner.
(12)
Reduktionen af systemiske risici kræver bl.a. endelig afregning. Unionen har vedtaget Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/26/EF af 19. maj 1998 om endelig afregning i betalingssystemer og værdipapirafviklingssystemer (4). I henhold til direktiv 98/26/EF skal reglerne for de systemer, som er anmeldt i henhold til dette direktiv, definere tidspunktet for, hvornår en overførselsordre er indgået (hvorefter den har retsvirkning og, selv i tilfælde af insolvensbehandling af en deltager, er bindende for tredjeparter) og tidspunktet for, hvornår den ikke længere kan tilbagekaldes. Intradag- eller realtidsafvikling kan også være tilrådeligt, hvis det er foreneligt med den generelle forretningsmodel for systemisk vigtige betalingssystemer og nødvendigt for at gøre det muligt for operatøren af og deltagerne i et systemisk vigtigt betalingssystem at forvalte deres respektive kredit- og likviditetsrisici.
(13)
Objektive, risikobaserede og offentliggjorte kriterier for deltagelse i et systemisk vigtigt betalingssystem, som tillader åben adgang (under forbehold af accepterede risikokontrolstandarder) på lige vilkår til et systemisk vigtigt betalingssystem, fremmer sikkerheden og effektiviteten af det systemisk vigtige betalingssystem og de markeder, det servicerer, uden at den fri udveksling af tjenesteydelser hindres i et uforholdsmæssigt stort omfang.
(14)
Bestemmelser i denne forordning, som kræver, at en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem indsamler, behandler og overfører data, berører ikke gældende regler om databeskyttelse af deltagere eller kunder.
(15)
Et samlet set effektivt systemisk vigtigt betalingssystem med klart definerede, målbare og opnåelige mål og målsætninger er bedst rustet til at imødekomme behovene hos deltagerne i et systemisk vigtigt betalingssystem og de markeder, som det servicerer.
(16)
ECB har ret til at henvende sig til de nationale centralbanker med henblik på udførelsen af ESCB's opgaver i den udstrækning, det er muligt og hensigtsmæssigt.
(17)
Kravene fastlagt i denne forordning står i et rimeligt forhold til de specifikke risici og eksponeringer, som systemisk vigtige betalingssystemer er genstand for.
(18)
Muligheden for at kompetente myndigheder kan anmode om korrigerende foranstaltninger for at afhjælpe eller undgå gentagen manglende overholdelse af denne forordning, og muligheden for, at ECB kan pålægge effektive, forholdsmæssige og afskrækkende sanktioner for overtrædelse af denne forordning er væsentlige elementer i gennemførelsen af CPSS-IOSCO-principperne i det videst mulige omfang, det er tilladt i henhold til traktaten og ESCB-statutten.
(19)
Det er nødvendigt at fastsætte en overgangsperiode for overholdelse af de overvågningskrav, der fastlagt i denne forordning, som giver operatørerne af et systemisk vigtigt betalingssystem mulighed for at gøre sig bekendt med og gennemføre kravene -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Formål og anvendelsesområde
1. Denne forordning fastlægger overvågningskrav for systemisk vigtige betalingssystemer.
2. Styrelsesrådet vedtager en afgørelse, der identificerer de betalingssystemer, som er omfattet af denne forordning, deres respektive operatører og kompetente myndigheder. En liste herover skal vedligeholdes på ECB's websted og opdateres efter hver ændring.
3. Et betalingssystem identificeres som et systemisk vigtigt betalingssystem, hvis: a) det er berettiget til at blive anmeldt som et system i henhold til direktiv 98/26/EF af en medlemsstat, der har euroen som valuta, eller hvis operatør er etableret i euroområdet, herunder ved oprettelse af en filial, som systemet opererer igennem, og b) mindst to af følgende opstår i løbet af et kalenderår:
i)
den samlede daglige gennemsnitsværdi af behandlede betalinger i euro overstiger 10 milliarder euro
ii)
dets markedsandel er mindst én af følgende:
-
15 % af den samlede mængde af betalinger i euro
-
5 % af den samlede mængde af grænseoverskridende betalinger i euro
-
75 % af den samlede mængde af betalinger i euro i en medlemsstat, der har euroen som valuta
iii)
dets grænseoverskridende aktivitet (dvs. deltagere etableret i et andet land end operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem og/eller grænseoverskridende links med andre betalingssystemer) involverer fem eller flere lande og genererer mindst 33 % af den samlede mængde betalinger i euro, som behandles af det systemisk vigtige betalingssystem
iv)
det anvendes til afvikling af andre finansielle markedsinfrastrukturer.
4. Operatører af systemisk vigtige betalingssystemer sikrer, at det systemisk vigtige betalingssystem, som de driver, overholder de i artikel 3 til 21 fastsatte krav.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
1) »betalingssystem«: en formel ordning mellem tre eller flere deltagere uden medregning af eventuelle afviklingsbanker, centrale modparter, clearingcentraler eller indirekte deltagere, med fælles regler og standardiserede ordninger for udførelsen af overførselsordrer mellem deltagerne
2) »overførselsordre«: har samme betydning som defineret i artikel 2, litra i), første led, i direktiv 98/26/EF
3) »systemisk risiko«: risikoen for at en deltager eller operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem, der ikke opfylder deres respektive forpligtelser i et systemisk vigtigt betalingssystem, vil medføre, at andre deltagere og/eller operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem ikke kan opfylde deres forpligtelser, når de forfalder med potentielle afsmittende effekter, der kan true stabiliteten af eller tilliden til det finansielle system
4) »operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem«: den retlige enhed, der er retligt ansvarlig for driften af et systemisk vigtigt betalingssystem
5) »kompetent myndighed«: den centralbank i Eurosystemet, der har det primære overvågningsansvar, og som er identificeret som sådan i henhold til artikel 1, stk. 2
6) »systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet«: systemisk vigtige betalingssystemer, der ejes og drives af en centralbank i Eurosystemet
7) »retlig risiko«: den risiko, der er opstået ved anvendelsen af lov eller forordning, som normalt medfører et tab
8) »kreditrisiko«: risikoen for at en modpart, uanset om denne er en deltager eller en anden enhed, ikke kan opfylde sine finansielle forpligtelser fuldt ud, når de forfalder eller på et hvilket som helst andet tidspunkt i fremtiden
9) »likviditetsrisiko«: risikoen for at en modpart, uanset om denne er en deltager eller en anden enhed, ikke har tilstrækkelige midler til at opfylde sine finansielle forpligtelser, når de forfalder, selv om denne måtte have tilstrækkelige midler til at kunne opfylde dem i fremtiden
10) »operationel risiko«: risikoen for at mangler i informationssystemer eller interne forretningsgange, menneskelige fejl, ledelsesfejl eller forstyrrelser, der er forårsaget af eksterne begivenheder eller tjenester, der er blevet outsourcet, vil resultere i en begrænsning, forringelse eller sammenbrud af de tjenester, som det systemisk vigtige betalingssystem leverer
11) »depotrisiko«: risikoen for at lide et tab på aktiver, der opbevares i depot i tilfælde af depotforvalterens eller underdepotforvalterens insolvens, uagtsomhed, svig, dårlige forvaltning eller mangelfulde registrering
12) »investeringsrisiko«: risikoen for tab, som en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem eller en deltager står over for, når operatøren investerer sine egne eller sine deltageres ressourcer, f.eks. sikkerhedsstillelse
13) »markedsrisiko«: risikoen for tab, både ved balanceførte og ikke-balanceførte positioner, der måtte opstå som følge af bevægelser i markedspriserne
14) »udskudt nettoafviklingssystem (deferred net settlement system, DNS)«: et system, der afvikler betalinger på nettobasis ved udgangen af en foruddefineret afviklingscyklus, f.eks. ved udgangen af eller i løbet af forretningsdagen
15) »grænseoverskridende sikkerhedsstillelse«: sikkerhedsstillelse, hvor mindst ét af de følgende elementer er fremmed set ud fra det lands perspektiv, hvori aktiverne er godkendt som sikkerhedsstillelse: a) denomineringsvalutaen, b) landet, hvori aktiverne befinder sig, eller c) landet, hvori udstederen er etableret
16) »grænseoverskridende betaling«: en betaling mellem deltagere, der er etableret i forskellige lande
17) »finansielle markedsinfrastrukturer (FMI)«: et multilateralt system, som de deltagende institutioner, herunder systemoperatøren, anvender til clearing, afvikling eller registrering af betalinger, værdipapirer, derivater eller andre finansielle transaktioner
18) »deltager«: en enhed, som er identificeret eller godkendt af et betalingssystem og, som enten direkte eller indirekte har mulighed for at sende overførselsordrer til systemet og er i stand til at modtage overførselsordrer fra det
19) »rådet«: en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystems administrative råd eller tilsynsråd, eller begge, i overensstemmelse med national lovgivning
20) »ledelsen«: ledende bestyrelsesmedlemmer, dvs. de medlemmer i en enstrenget ledelsesstruktur, som deltager i den daglige ledelse af operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem, og medlemmerne af et systemisk vigtigt betalingssystems direktion i en tostrenget ledelsesstruktur
21) »relevante interessenter«: deltagere, finansielle markedsinfrastrukturer, der har en indvirkning på risikoen for et systemisk vigtigt betalingssystem, og alt efter omstændighederne andre berørte markedsaktører
22) »krediteksponering«: et beløb eller en værdi, hvor der er en risiko for, at en deltager ikke afvikler den fulde værdi, hverken når den forfalder eller på et senere tidspunkt
23) »sikkerhedsstillelse«: et aktiv eller en forpligtelse fra en tredjepart, der anvendes af en sikkerhedsstiller for at sikre en forpligtelse over for en sikkerhedstager. Sikkerhedsstillelse omfatter både indenlandsk og grænseoverskridende sikkerhedsstillelse
24) »tilvejebringer af likviditet«: en tilvejebringer af kontanter i henhold til artikel 5, stk. 3, artikel 6, stk. 5, og artikel 8, stk. 1, 9 og 11, eller aktiver i henhold til artikel 8, stk. 4, herunder en deltager i et systemisk vigtigt betalingssystem eller en ekstern part
25) »ekstreme, men plausible markedsvilkår«: en omfattende række af historiske og hypotetiske betingelser, herunder de perioder, hvor de markeder, som de systemisk vigtige betalingssystemer leverer serviceydelser til, oplevede de største udsving
26) »planlagt afviklingsdato«: datoen, som afsenderen af overførselsordren har angivet som afviklingsdatoen i det systemisk vigtige betalingssystem
27) »generel forretningsmæssig risiko«: enhver potentiel forringelse af det systemisk vigtige betalingssystems finansielle stilling som virksomhed som følge af et fald i dens indtægter eller en stigning i udgifter, således at udgifterne overstiger indtægterne og medfører et tab, der skal modsvares af kapital
28) »genopretningsplan«: en plan udviklet af en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem for at genetablere det systemisk vigtige betalingssystems smidige funktion
29) »plan for velordnet afvikling«: en plan udarbejdet af operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem for den velordnede afvikling af et systemisk vigtigt betalingssystem
30) »væsentlig«: angiver, at en risiko, en afhængighed og/eller en ændring kunne påvirke en enheds evne til at udføre og levere tjenesteydelser som forventet
31) »relevante myndigheder«: myndigheder, der har en legitim interesse i at få adgang til oplysninger fra et systemisk vigtigt betalingssystem for at opfylde deres lovgivningsmæssige forpligtelser, f.eks. afviklingsmyndigheder og myndigheder, der fører tilsyn med større deltagere
32) »hovedrisiko«: risikoen for at en modpart mister den fulde værdi af en transaktion, det vil sige enten risikoen for, at sælgeren af et finansielt aktiv uigenkaldeligt leverer aktivet, men ikke modtager betaling, eller risikoen for, at køberen af et finansielt aktiv uigenkaldeligt betaler for, men ikke modtager aktivet
33) »depotbank«: en bank, der holder og sikrer tredjeparters finansielle aktiver
34) »afviklingsbank«: en bank, der er indehaver af konti med hensyn til betalinger, hvor forpligtelser, der opstår i forbindelse med et betalingssystem, opfyldes
35) »nostroagent«: en bank, der benyttes af deltagerne i et systemisk vigtigt betalingssystem, til afvikling
36) »ensidig betaling«: en betaling, der kun involverer én overførsel af midler i én valuta
37) »tosidig betaling«: en betaling, der involverer to overførsler af midler i forskellige valutaer i et afviklingssystem, der bygger på princippet om levering mod værdi
38) »wrong way-risiko«: den risiko, der opstår i forbindelse med den eksponering, som en deltager eller udsteder er genstand for, når sikkerheden, der er stillet af den pågældende deltager eller udstedt af den pågældende udsteder, er nært forbundet med dennes egen kreditrisiko
39) »forretningsdag«: har den samme betydning som defineret i artikel 2, litra n), i direktiv 98/26/EF.
Artikel 3
Retlig soliditet
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem vurderer, hvorvidt gældende ret i alle relevante retssystemer giver en høj grad af sikkerhed for og støtter de enkelte væsentlige aspekter af aktiviteterne i dens systemisk vigtige betalingssystem.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem fastsætter regler og procedurer for systemisk vigtige betalingssystemer og indgår kontrakter, som er klare og i overensstemmelse med gældende ret i alle relevante retssystemer.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal kunne præcisere de love, regler, procedurer og aftaler, der gælder for driften af et systemisk vigtigt betalingssystem, til den kompetente myndighed, deltagerne og, hvor det er relevant, deltagernes kunder på en klar og forståelig måde.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem træffer foranstaltninger for at sikre, at dens regler, procedurer og aftaler kan håndhæves i alle relevante retssystemer, og at de handlinger, den foretager efter sådanne regler, procedurer og aftaler ikke er ugyldige, kan tilbageføres eller have opsættende virkning.
5. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, der driver forretning i mere end ét retssystem, skal identificere og begrænse de risici, der måtte opstå i forbindelse med ethvert potentielt lovvalg.
6. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal i videst muligt omfang sikre, at dennes systemisk vigtige betalingssystem anmeldes i henhold til direktiv 98/26/EF.
Artikel 4
Ledelse
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal have dokumenterede målsætninger, som prioriterer de systemisk vigtige betalingssystemers sikkerhed og effektivitet højt. Målsætningerne skal udtrykkeligt støtte finansiel stabilitet og andre relevante hensyn til offentlighedens interesse, navnlig åbne og effektive finansielle markeder.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal have dokumenterede ledelsesordninger, der indeholder en klar og direkte ansvarsfordeling. Disse ordninger skal gøres tilgængelige for den kompetente myndighed, ejere og deltagere. Operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem gør forkortede versioner heraf tilgængelige for offentligheden.
3. Rådets rolle og ansvarsområder skal defineres klart. Rådets rolle og ansvar skal omfatte følgende elementer:
a)
oprettelse af klare strategiske mål for de systemisk vigtige betalingssystemer
b)
oprettelse af dokumenterede procedurer for funktionen af de systemisk vigtige betalingssystemer, herunder procedurer til identifikation, håndtering og styring af interessekonflikter mellem dets medlemmer
c)
sikring af effektiv udvælgelse, overvågning og, hvor det er hensigtsmæssigt, afsættelse af medlemmer af ledelsen, med undtagelse af systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet
d)
oprettelse af hensigtsmæssige kompensationspolitikker, der er i overensstemmelse med bedste praksis og er baseret på langsigtede resultater, med undtagelse af systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet.
4. Rådet reviderer både sin samlede præstation og de enkelte rådsmedlemmers præstation mindst en gang om året, med undtagelse af systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet.
5. Sammensætningen af rådet skal sikre integritet og, med undtagelse af systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet, en passende blanding af tekniske kompetencer, viden om og erfaring fra både systemisk vigtige betalingssystemer og det finansielle marked generelt, som muliggør, at rådet kan opfylde sine respektive roller og ansvar. Sammensætningen skal yderligere afhænge af den almindelige fordeling af kompetencer i henhold til national lovgivning. Med undtagelse af systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet, skal rådet omfatte menige medlemmer, hvor det er tilladt i henhold til national lovgivning.
6. Ledelsens rolle, ansvarsfordeling og rapporteringsveje skal være klart defineret. Sammensætningen skal sikre integritet og en passende blanding af tekniske kompetencer, viden om og erfaring fra både systemisk vigtige betalingssystemer og det finansielle marked generelt, og muliggøre, at ledelsen kan opfylde sit ansvar for operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystems drift og risikostyring. Ledelsens ansvarsområder omfatter, efter rådets instruktioner, sikring af alle de følgende elementer:
a)
at operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystems aktiviteter er i overensstemmelse med dets målsætninger, strategi og risikotolerance
b)
at intern kontrol og relaterede procedurer er hensigtsmæssigt udviklet, gennemført og overvåget for at fremme operatøren af det systemisk vigtige betalingssystems målsætninger
c)
at intern kontrol og relaterede procedurer er underlagt regelmæssig vurdering og tests foretaget af tilstrækkeligt og veluddannet personale inden for risikostyringsfunktioner og intern revision
d)
aktiv inddragelse i risikokontrolprocessen
e)
at der allokeres tilstrækkelige ressourcer til det systemisk vigtige betalingssystems risikostyringsrammer.
7. Rådet opretter og overvåger en dokumenteret risikostyringsramme, som skal:
a)
omfatte operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystems risikotolerancepolitik
b)
fastsætte ansvarsfordelingen i forbindelse med beslutninger, der vedrører risici
c)
omhandle beslutningstagning i krise- og nødsituationer
d)
omhandle interne kontrolfunktioner.
Rådet skal sikre, at risikostyringen og de interne kontrolfunktioner har tilstrækkelig bemyndigelse, uafhængighed, ressourcer og adgang til rådet.
8. Rådet sikrer, at væsentlige afgørelser, der berører det systemisk vigtige betalingssystems tekniske og funktionelle indretning, regler og overordnede strategi, navnlig med henblik på valg af clearings- og afviklingsordning, driftsstruktur, omfang af produkter, der cleares eller afvikles, og anvendelsen af teknologi og procedurer, på behørig vis afspejler de legitime interesser hos det systemisk vigtige betalingssystems relevante interessenter. De relevante interessenter og offentligheden skal, hvor det er hensigtsmæssigt, høres i rimelig tid forud for sådanne afgørelser.
Artikel 5
Rammer for omfattende risikostyring
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal oprette og vedligeholde solide risikostyringsrammer for fuldt ud at kunne identificere, måle, overvåge og styre den række af risici, der opstår hos eller bæres af et systemisk vigtigt betalingssystem. Operatøren skal revidere risikostyringsrammerne mindst en gang årligt. Rammerne for risikostyring skal:
a)
omfatte operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystems risikotolerancepolitik og passende risikostyringsredskaber
b)
fastsætte ansvarsfordelingen i forbindelse med beslutninger, der vedrører risici
c)
omhandle beslutningstagning i nødsituationer vedrørende et systemisk vigtigt betalingssystem, herunder udviklinger på de finansielle markeder, der måtte kunne have en negativ indvirkning på markedslikviditeten og det finansielle systems stabilitet i alle medlemsstater, der har euroen som valuta, hvor en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem eller en af deltagerne er etableret.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal give deltagerne og, hvor det er relevant, deres kunder incitament til at styre og begrænse de risici, som de udgør over for og bærer fra det systemisk vigtige betalingssystem. Hvad angår deltagerne, skal sådanne incitamenter omfatte en effektiv, proportional og afskrækkende bødeordning eller tabsdelingsordning eller begge.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal mindst én gang årligt revidere de væsentlige risici, som et systemisk vigtigt betalingssystem bærer fra og udgør over for andre enheder, herunder bl.a. finansielle markedsinfrastrukturer, afviklingsbanker, likviditets- og tjenesteudbydere, som følge af deres indbyrdes afhængighed. Operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem skal udvikle risikostyringsredskaber, som er robuste, og som står i et rimeligt forhold til det identificerede risikoniveau.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal definere det systemisk vigtige betalingssystems kritiske operationer og tjenester. Operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem skal identificere specifikke scenarier, der kan være til hinder for, at systemet kan levere de kritiske operationer og tjenester som en going concern og vurdere effektiviteten af alle de muligheder, der måtte være for retablering og, med undtagelse af systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet, en velordnet afvikling. Operatøren skal revidere det systemisk vigtige betalingssystems kritiske operationer og tjenesteydelser mindst en gang årligt. På grundlag af denne vurdering skal operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem udarbejde en plan for retablering af det systemisk vigtige betalingssystem eller, med undtagelse af systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet, en velordnet afvikling. Planen for retablering og velordnet afvikling skal bl.a. indeholde et uddybende resumé af de centrale strategier for retablering og velordnet afvikling, en genbekræftelse af det systemisk vigtige betalingssystems kritiske operationer og tjenester, og en beskrivelse af de foranstaltninger, der er nødvendige for at gennemføre nøglestrategierne. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal, hvor det er relevant, give de relevante myndigheder de oplysninger, der måtte være nødvendige for at kunne planlægge en afvikling. Planen for retablering og velordnet afvikling skal revideres mindst en gang årligt.
Artikel 6
Kreditrisiko
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal oprette en robust ramme til måling, overvågning og styring af sine krediteksponeringer over for sine deltagere og krediteksponeringer blandt deltagerne, som opstår i forbindelse med det systemisk vigtige betalingssystems betalings-, clearings- og afviklingsprocesser.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal identificere alle kilder til kreditrisici. Målingen og overvågningen af krediteksponeringer skal foretages hele dagen ved hjælp af rettidige oplysninger og passende risikostyringsredskaber.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, herunder en operatør, der driver et udskudt nettoafviklingssystem med afviklingsgaranti, som under afviklingen af systemisk vigtige betalingssystemsoperationer udsættes for en krediteksponering over for sine deltagere, skal dække sin krediteksponering over for hver enkelt deltager ved hjælp af sikkerhedsstillelse, garantifonde, egenkapital (efter fradrag af det beløb, der er afsat til dækning af den generelle forretningsrisiko) eller andre tilsvarende finansielle midler.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, herunder en operatør, der driver et udskudt nettoafviklingssystem uden afviklingsgaranti, men hvor deltagerne er genstand for krediteksponeringer, der opstår i forbindelse med betalings-, clearings- og afviklingsprocesser i de systemisk vigtige betalingssystemer, skal have fastsat regler eller indgået kontraktlige aftaler med disse deltagere. Reglerne eller de kontraktlige aftaler skal sikre, at deltagerne tilvejebringer tilstrækkelige ressourcer, som defineret i stk. 3, til at kunne dække de krediteksponeringer, der måtte opstå i forbindelse med det systemisk vigtige betalingssystems betalings-, clearings- og afviklingsprocesser i forhold til de to deltagere, som, sammen med deres tilknyttede selskaber, har den største aggregerede krediteksponering.
5. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte regler og procedurer til imødegåelse af tab, der følger direkte af en eller flere deltageres misligholdelse af deres forpligtelser over for det systemisk vigtige betalingssystem. Disse regler og procedurer skal omhandle fordelingen af potentielt udækkede tab, herunder tilbagebetalingen af alle midler, som en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem måtte låne fra likviditetsudbydere. De skal omfatte en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystems regler og procedurer for genopbyggelse af de finansielle ressourcer, som operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem måtte have anvendt i en stresssituation, til det niveau, der er fastlagt i stk. 3.
Artikel 7
Sikkerhedsstillelse
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem må kun acceptere følgende aktiver som sikkerhedsstillelse: a) kontanter og b) aktiver med lave kredit-, likviditets- og markedsrisici, dvs. aktiver, for hvilke operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem på grundlag af en passende intern vurdering kan godtgøre over for den kompetente myndighed, at de opfylder samtlige følgende betingelser:
i)
de er udstedt af en udsteder med lav kreditrisiko
ii)
de kan frit overdrages uden nogen retlige begrænsninger eller krav fra tredjeparter
iii)
de er denomineret i en valuta, for hvilken risikoen styres af operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem
iv)
de har pålidelige prisoplysninger, som offentliggøres regelmæssigt
v)
de er ikke på anden måde genstand for en betydelig »wrong way-risiko«
vi)
de er ikke udstedt af den deltager, der stiller sikkerheden, eller en enhed, der er en del af den samme koncern som den pågældende deltager, undtagen såfremt det drejer sig om en særligt dækket obligation, og kun hvor aktiverne i sikkerhedspuljen er passende adskilt inden for en robust retlig ramme og opfylder de i nr. i) til v) fastsatte krav.
Ved udførelsen af den interne vurdering af nr. i) til vi) skal operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem definere, dokumentere og anvende en objektiv metodologi.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte og gennemføre politikker og procedurer til overvågning af kreditkvaliteten, markedslikviditeten og prisvolatiliteten for alle aktiver, der er accepteret som sikkerhedsstillelse. En operatør at et systemisk vigtigt betalingssystem skal regelmæssigt og mindst én gang om året overvåge, at dets værdiansættelsespolitikker og -procedurer er tilstrækkelige. En sådan gennemgang skal også udføres, hvis der opstår en væsentlig ændring, som påvirker risikoeksponeringen for det systemisk vigtige betalingssystem. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal værdiansætte sine sikkerheder til markedsværdi mindst én gang dagligt.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal oprette stabile og konservative haircuts og skal mindst én gang om året teste disse og tage højde for stressede markedsvilkår. Haircutprocedurerne skal mindst én gang om året valideres af personale, der ikke har oprettet og anvendt haircutprocedurerne.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal træffe foranstaltninger til at undgå koncentrerede beholdninger af visse aktiver, hvor dette væsentligt vil forringe muligheden for at realisere sådanne aktiver hurtigt uden betydelige negative indvirkninger på prisen.
5. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, som accepterer grænseoverskridende sikkerhedsstillelse, skal identificere og begrænse de risici, der er knyttet til anvendelsen heraf, og sikre, at den grænseoverskridende sikkerhedsstillelse kan anvendes rettidigt.
6. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal anvende et effektivt og operationelt fleksibelt sikkerhedsstyringssystem.
7. Stk. 1 gælder ikke for systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet.
Artikel 8
Likviditetsrisiko
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte omfattende rammer til styring af de likviditetsrisici, som deltagerne i det systemisk vigtige betalingssystem, afviklingsbanker, nostroagenter, depotbanker, likviditetsudbydere, og andre relevante enheder udgør.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal oprette operationelle og analytiske redskaber, som gør det muligt løbende og rettidigt at identificere, måle og overvåge afviklings- og finansieringsstrømme, herunder anvendelsen af intradag-likviditet.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal holde eller sikre, at deltagerne til enhver tid holder, tilstrækkelige likvide midler i alle de valutaer, hvori det opererer, til at kunne afvikle betalingsforpligtelser samme dag i en lang række potentielle stressscenarier. Alt efter omstændighederne skal dette inkludere intradag-afvikling eller afvikling over flere dage. Stressscenarierne skal indeholde: a) en misligholdelse under ekstreme, men plausible markedsvilkår, hos den deltager, som sammen med sine tilknyttede selskaber har den største aggregerede betalingsforpligtelse og b) andre scenarier i overensstemmelse med stk. 11.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, der afvikler ensidige betalinger i euro, skal holde eller sikre, at deltagerne holder, tilstrækkelige likvide midler i overensstemmelse med stk. 3 til at kunne afvikle betalingsforpligtelserne rettidigt i tilfælde af misligholdelse hos en deltager, som sammen med sine tilknyttede selskaber har den største aggregerede betalingsforpligtelse som fastsat i stk. 3, litra a), på en af de følgende måder:
a)
i kontanter med Eurosystemet eller
b)
i belånbar sikkerhed som defineret i rammerne for sikkerhedsstillelse for Eurosystemet fastlagt i retningslinje ECB/2011/14 af 20. september 2011 om Eurosystemets pengepolitiske instrumenter og procedurer (5), navnlig hvis operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem har adgang til Eurosystemets stående faciliteter.
5. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, som afvikler ensidige betalinger i euro, skal holde eller sikre, at deltagerne holder, yderligere likvide midler i overensstemmelse med stk. 3, litra b), på de måder, der er defineret i stk. 4, eller hos en kreditværdig forretningsbank i et eller flere af de følgende instrumenter:
a)
ved aftale bekræftede kreditlinjer
b)
ved aftale bekræftede valutaswaps
c)
ved aftale bekræftede genkøbsforretninger
d)
aktiver som defineret i artikel 7, stk. 1, der holdes af en depositar
e)
investeringer, der er let tilgængelige, og som kan omsættes til kontanter med forud arrangerede finansieringsordninger, som operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem, på basis af en passende intern vurdering, kan dokumentere over for den kompetente myndighed er højst pålidelige, selv under ekstreme, men plausible markedsvilkår.
Operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem skal, på basis af en passende intern vurdering, kunne dokumentere over for den kompetente myndighed, at forretningsbanken er kreditværdig.
6. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, der afvikler tosidige eller ensidige betalinger i andre valutaer end euroen skal holde eller sikre, at deltagere holder, likvide midler i henhold til stk. 3 på de måder, der er defineret i stk. 5.
7. Hvor operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem supplerer midlerne i stk. 3 med andre aktiver, skal disse aktiver med sandsynlighed være omsættelige eller kunne godkendes som sikkerhed (for f.eks. kreditlinjer, swaps eller genkøbsforretninger) på ad hoc-basis i forbindelse med en misligholdelse, selv hvis dette ikke kan arrangeres pålideligt forud eller garanteres under ekstreme, men plausible markedsvilkår. Hvis en deltager supplerer midlerne i stk. 3 med andre aktiver, skal operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem sikre, at disse andre aktiver opfylder de krav, der er fastlagt i første punktum. Aktiver anses for at være omsættelige eller at kunne godkendes som sikkerhedsstillelse, hvis operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem har taget højde for den relevante centralbanks regler og praksis vedrørende belånbarheden af sikkerhed.
8. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem må ikke gå ud fra, at centralbankkredit vil være tilgængelig i nødssituationer.
9. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal gennemføre en due diligence-undersøgelse for at verificere, at den enkelte udbyder af likvide midler til det systemisk vigtige betalingssystem i henhold til stk. 3, a) har tilstrækkelige og ajourførte informationer til at forstå og forvalte de likviditetsrisici, der er forbundet med tilvejebringelsen af kontanter eller aktiver, og b) har kapacitet til at tilvejebringe de krævede kontanter eller aktiver. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal mindst én gang årligt kontrollere sin overholdelse af forpligtelsen til at gennemføre due diligence-undersøgelser. Kun de enheder, der har adgang til kredit hos udstedercentralbanken kan godkendes som likviditetsudbydere. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal regelmæssigt teste sine procedurer for adgang til de likvide midler i det systemisk vigtige betalingssystem.
10. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem med adgang til centralbankkonti, betalingstjenester eller værdipapirtjenester, skal anvende disse tjenester, hvor det er hensigtsmæssigt.
11. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal ved hjælp af strenge stresstests fastslå, hvor mange kontanter og andre aktiver, der er nødvendige for at opfylde kravene i stk. 3 og 4. Operatøren skal regelmæssigt revidere dette beløb, bl.a. ved at tage hensyn til en lang række scenarier, herunder:
a)
det historiske toppunkt for prisvolatiliteten af de ovenfor nævnte aktiver
b)
skift i andre markedsfaktorer, herunder bl.a. bestemmende faktorer for prisfastsættelse og rentekurver
c)
misligholdelse hos en eller flere deltagere på den samme dag eller på forskellige på hinanden følgende dage
d)
samtidige pres fra finansierings- og aktivmarkederne
e)
et spektrum af fremadrettede stressscenarier under forskellige ekstreme, men plausible markedsvilkår.
Sådanne scenarier skal også tage højde for udformningen og driften af det systemisk vigtige betalingssystem, undersøge alle enheder, der kan udgøre væsentlige likviditetsrisici for det systemisk vigtige betalingssystem, herunder bl.a. afviklingsbanker, nostroagenter, depotbanker, likviditetsudbydere og tilknyttede finansielle markedsinfrastrukturer, og hvor det er hensigtsmæssigt dække en periode på flere dage.
12. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal dokumentere sine bevæggrunde, samt have passende ledelsesordninger, for mængden af kontanter og andre aktiver, som holdes af denne eller deltagerne. Operatøren skal fastsætte klare procedurer for rapportering til rådet af resultaterne af de foretagne stresstests. Operatøren skal på basis af disse resultater vurdere tilstrækkeligheden af og foretage tilpasninger af sin ramme for likviditetsrisikostyring.
13. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte klare regler og procedurer, der gør det muligt for det systemisk vigtige betalingssystem at effektuere afvikling samme dag og, hvor det er passende, rettidig intradag-afvikling og afvikling over flere dage af betalingsforpligtelser som følge af en eller flere deltageres misligholdelse. Disse regler og procedurer skal:
a)
imødegå uforudsete og potentielt uafdækkede likviditetsmangler
b)
tilsigte at undgå afvikling, tilbagekaldelse eller forsinkelse af afvikling samme dag af betalingsforpligtelser
c)
angive, hvordan kontanter og andre aktiver, der anvendes af operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem i stresssituationer, skal genopbygges for at opfylde kravene i stk. 3 til 5.
Artikel 9
Endelig afvikling
En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte regler og procedurer, der gør det muligt at foretage endelig afvikling senest ved udgangen af den planlagte afviklingsdato.
Artikel 10
Afvikling i penge
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, der afvikler ensidige betalinger i euro, skal sikre, at den endelige afvikling foretages i centralbankpenge.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, der afvikler tosidige betalinger eller ensidige betalinger i andre valutaer end euro, skal sikre, at den endelige afvikling foretages i centralbankpenge, hvor det er hensigtsmæssigt og muligt.
3. Anvendes der ikke centralbankpenge, skal operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem sikre, at afviklingen i penge foretages med et afviklingsaktiv med kun ringe eller ingen kredit- og likviditetsrisiko.
4. Hvis afviklingen foretages som kontantafvikling via forretningsbanker, skal operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem overvåge, forvalte og begrænse de kredit- og likviditetsrisici, der måtte opstå fra de afviklende forretningsbanker. Operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem skal navnlig fastsætte og overvåge overholdelsen af strenge kriterier for sine afviklingsbanker, der bl.a. tager højde for deres regulering og tilsyn, kreditværdighed, kapitalisering, adgang til likviditet og operationelle pålidelighed. Operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem skal også overvåge og forvalte koncentrationen af kredit- og likviditetseksponeringer over for det systemisk vigtige betalingssystems afviklende forretningsbanker.
5. Hvis en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem foretager afvikling i penge i sine egne bøger, skal denne minimere og strengt kontrollere sine kredit- og likviditetsrisici.
6. Hvis der foretages kontantafvikling via forretningsbanker, skal følgende fremgå klart af operatøren af det systemisk vigtige betalingssystems retlige aftaler med enhver afviklende forretningsbank:
a)
hvornår der forventes at ske overførsel i individuelle afviklingsbankers bøger
b)
at overførslerne er endelige, når de foretages
c)
at de modtagne midler skal kunne overføres så hurtigt som muligt, senest ved dagens afslutning.
Artikel 11
Betaling mod betaling
En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem, der anvender en betaling mod betaling-mekanisme, skal eliminere hovedrisikoen ved at sikre, at den endelige afvikling af en forpligtelse kun sker på den betingelse, at den tilknyttede forpligtelse også afvikles endeligt. Denne regel skal overholdes, uanset om afviklingen sker på brutto- eller nettobasis, og når endelig afregning sker.
Artikel 12
Regler og procedurer vedrørende deltageres misligholdelse
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal i det systemisk vigtige betalingssystems regler og procedurer definere betydningen af en deltagers misligholdelse, hvilket som minimum skal omfatte det tilfælde, at en deltager ikke er i stand til at opfylde sine finansielle forpligtelser når de forfalder, som følge af bl.a. operationelle grunde, aftalebrud, eller at der er indledt insolvensbehandling af den pågældende deltager. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal skelne mellem automatisk konstatering af misligholdelse og misligholdelse, der beror på et skøn. I tilfælde af misligholdelse, der beror på et skøn, skal operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem specificere, hvilken enhed der skal udføre dette skøn. Operatøren skal revidere denne definition mindst én gang om året.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal have regler og procedurer for misligholdelse, der gør det muligt for denne fortsat at opfylde sine forpligtelser i tilfælde af en deltagers misligholdelse, som omfatter genopbygning af ressourcerne efter en misligholdelse. Disse regler og procedurer skal som minimum definere følgende punkter:
a)
de foranstaltninger, som en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem kan træffe i tilfælde af misligholdelse
b)
hvorvidt disse foranstaltninger træffes automatisk, eller om de beror på et skøn, og hvilke midler der anvendes til udøvelse af dette skøn
c)
potentielle ændringer i en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystems normale afviklingspraksis for at sikre rettidig afvikling
d)
styringen af betalinger på forskellige stadier i behandlingen
e)
foranstaltningernes sandsynlige rækkefølge
f)
de relevante parters rolle, forpligtelser og ansvar, herunder ikke-misligholdende deltagere
g)
andre mekanismer, der kan aktiveres for at begrænse virkningen af en misligholdelse.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal være forberedt på at gennemføre sine regler og procedurer for misligholdelse, herunder alle passende skønsmæssige procedurer som dens regler tillader. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal bl.a. sikre, at: a) den har driftsmæssig kapacitet, herunder tilstrækkeligt og veluddannet personale, til rettidigt at gennemføre procedurerne i stk. 2, og b) det systemiske vigtige betalingssystems regler og procedurer omfatter dokumentation, oplysninger og kommunikationsbehov, og koordinering, hvis flere end én finansiel markedsinfrastruktur eller myndighed er inddraget.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal offentliggøre de vigtigste aspekter af reglerne og procedurerne i stk. 2, herunder som minimum følgende:
a)
de omstændigheder, hvorunder der skal handles
b)
hvem, der udfører disse handlinger
c)
omfanget af de handlinger, der skal udføres
d)
mekanismerne til håndtering af en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystems forpligtelser over for ikke-misligholdende deltagere.
5. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal teste og gennemgå det systemisk vigtige betalingssystems regler og procedurer i stk. 2 mindst én gang årligt eller efter alle væsentlige ændringer af det systemisk vigtige betalingssystem, der har en indvirkning på disse regler og procedurer. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal inddrage det systemisk vigtige betalingssystems deltagere og de relevante interessenter i disse tests og denne gennemgang.
Artikel 13
Generel forretningsmæssig risiko
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal oprette robuste styrings- og kontrolsystemer til identifikation, overvågning og styring af de generelle forretningsmæssige risici, herunder tab som følge af dårlig udførelse af forretningsstrategier, negative pengestrømme og uforholdsmæssigt store driftsudgifter.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal have likvide nettoaktiver, der er finansieret ved f.eks. stamaktier, reserver, eller andre overførte overskud, således at operatøren kan fortsætte operationer og tjenester som en going concern, hvis denne skulle pådrage sig generelle forretningsmæssige tab. Mængden af disse aktiver fastsættes på baggrund af operatørens generelle forretningsmæssige risikoprofil og det nødvendige tidsforløb i forbindelse med en retablering eller velordnet afvikling af dennes kritiske operationer og tjenester, hvis sådanne handlinger træffes.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal opretholde en plan for en holdbar genopretning eller, med undtagelse af systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet, en velordnet afvikling.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal holde tilstrækkelige likvide nettoaktiver, der er finansieret ved egenkapital, til gennemførelse af planen i stk. 3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal som minimum have likvide nettoaktiver, der er finansieret ved egenkapital, med en værdi svarende til mindst seks måneders løbende driftsudgifter. Disse aktiver er i tillæg til de ressourcer, der skal dække misligholdelse hos deltagere eller andre risici i henhold til artikel 6 og 8. Egenkapital, der holdes i henhold til internationale risikobaserede kapitalstandarder, kan omfattes for at undgå dobbelte kapitalkrav.
5. Aktiver, der holdes til dækning af generelle forretningsmæssige risici, skal være tilstrækkeligt likvide og af så høj likviditet, at de rettidigt kan være tilgængelige. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal være i stand til at realisere sådanne aktiver med få, om nogen, negative indvirkninger på prisen, således at operatøren kan fortsætte operationerne som en going concern, hvis denne pådrager sig generelle forretningsmæssige tab.
6. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastlægge en holdbar plan for tilvejebringelse af yderligere kapital, hvis egenkapitalen nærmer sig eller ikke opfylder beløbet i stk. 4. Denne plan skal fremsendes til rådets godkendelse og skal opdateres mindst én gang om året.
7. Stk. 2 og stk. 4 til 6 finder ikke anvendelse på systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet.
Artikel 14
Depot- og investeringsrisici
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem opbevarer sine egne og sine deltageres aktiver hos enheder, der bliver overvåget og reguleret (herefter »depotforvaltere«), og som har regnskabspraksisser, opbevaringsprocedurer og interne kontroller, som beskytter disse aktiver fuldt ud mod risiko for tab i tilfælde af depotforvalterens eller underdepotforvalterens insolvens, uagtsomhed, svig, dårlige forvaltning eller mangelfulde registrering.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal have rettidig adgang til sine og deltagernes aktiver.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal evaluere og forstå sine eksponeringer over for sine depotbanker, samt tage højde for det fulde omfang af sine forhold med hver af disse.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastlægge en investeringsstrategi, som skal være konsistent med den overordnede risikostyringsstrategi og offentliggøres fuldt ud til deltagerne. Operatøren skal revidere investeringsstrategien mindst én gang om året.
5. Investeringer foretaget af en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem i henhold til dennes investeringsstrategi skal sikres ved eller indeholde krav på skyldnere af høj kvalitet. Operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem skal definere kriterierne for skyldnere af høj kvalitet. Investeringerne skal foretages i instrumenter med minimale kredit-, markeds- og likviditetsrisici.
6. Stk. 3 til 5 finder ikke anvendelse på systemisk vigtige betalingssystemer i Eurosystemet.
Artikel 15
Operationel risiko
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte robuste rammer, der indeholder passende systemer, politikker, procedurer og kontroller til at identificere, overvåge og styre operationelle risici.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte målsætninger for tjenesteniveauer og operationel pålidelighed samt politikker udformet til at nå disse målsætninger. Operatøren skal revidere målsætningerne og politikkerne mindst én gang om året.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal sikre, at et systemisk vigtigt betalingssystem til enhver tid har en skalerbar kapacitet til at håndtere et øget betalingsvolumen som følge af stresssituationer, og at denne kan opnå sine målsætninger for tjenesteniveauet.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte omfattende politikker for fysisk sikkerhed og informationssikkerhed, der tilstrækkeligt identificerer, vurderer og styrer alle potentielle sårbare elementer og trusler. Operatøren skal revidere politikkerne mindst én gang om året.
5. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastlægge en forretningskontinuitetsplan til imødegåelse af situationer, der udgør en væsentlig risiko for forstyrrelser i det systemisk vigtige betalingssystems operationer. Denne plan skal omfatte anvendelsen af et sekundært afviklingssted og skal udformes for at sikre, at kritiske informationsteknologisystemer kan genoptage operationer senest to timer efter de pågældende situationer er indtruffet. Planen skal udformes således, at det systemisk vigtige betalingssystem altid er i stand til at afvikle alle betalinger, der forfalder ved udgangen af den forretningsdag, hvor forstyrrelsen er indtrådt. Operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem skal teste planen og revidere den mindst én gang om året.
6. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal identificere kritiske deltagere, baseret navnlig på betalingsvolumen og -værdi og disses potentielle virkning på andre deltagere og på det systemisk vigtige betalingssystem som helhed, i tilfælde af at deltagerne oplever et væsentligt operationelt problem.
7. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal identificere, overvåge og styre de risici, som kritiske deltagere, andre finansielle markedsinfrastrukturer, samt tjeneste- og serviceudbydere kan udgøre for det systemisk vigtige betalingssystems operationer.
Artikel 16
Kriterier for adgang og deltagelse
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal fastsætte og offentliggøre ikke-diskriminerende adgangs- og deltagelseskriterier for betalingssystemet for direkte og, hvor det er relevant, indirekte deltagere, og for andre finansielle markedsinfrastrukturer. Operatøren skal revidere kriterierne mindst én gang om året.
2. Adgangs- og deltagelseskriterierne i stk. 1 skal begrundes med sikkerheden og effektiviteten af det systemisk vigtige betalingssystem og det marked, som det servicerer, og skal være skræddersyet til samt være i overensstemmelse med de specifikke risici for det systemisk vigtige betalingssystem. For at opfylde proportionalitetsprincippet skal en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem fastsætte krav, der begrænser adgangen mindst muligt. Hvis en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem nægter en enhed adgang, skal denne skriftligt give en begrundelse herfor baseret på en omfattende risikoanalyse.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal løbende overvåge deltagernes opfyldelse af adgangs- og deltagelseskriterierne for det systemisk vigtige betalingssystem. Operatøren skal fastsætte og offentliggøre ikke-diskriminerende procedurer, der fremmer suspenderingen og den velordnede ophævelse af en deltagers ret til deltagelse, hvis deltageren ikke opfylder adgangs- og deltagelseskriterierne. Operatøren skal revidere kriterierne mindst én gang om året.
Artikel 17
Ordninger for trinvis deltagelse
1. Med henblik på risikostyring skal en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem sikre, at det systemisk vigtige betalingssystems regler, procedurer og kontraktlige ordninger gør det muligt at indsamle oplysninger om indirekte deltagelse for at identificere, overvåge og styre alle væsentlige risici for det systemisk vigtige betalingssystem, der opstår ved deltagelsen. Disse oplysninger skal som minimum omfatte:
a)
andelen af aktiviteter, som direkte deltagere udfører på vegne af indirekte deltagere
b)
antallet af indirekte deltagere, der afvikler gennem individuelle direkte deltagere
c)
volumen eller værdien af betalinger i det systemisk vigtige betalingssystem, der hidrører fra den enkelte indirekte deltager
d)
volumen eller værdien af betalinger under litra c) i forhold til volumen og værdier for den direkte deltager, igennem hvilke den indirekte deltager har adgang til det systemisk vigtige betalingssystem.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal identificere den væsentlige indbyrdes afhængighed mellem direkte og indirekte deltagere, der måtte kunne påvirke det systemisk vigtige betalingssystem.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal identificere de indirekte deltagere, der udgør en væsentlig risiko for det systemisk vigtige betalingssystem og de direkte deltagere, igennem hvilke de har adgang til det systemisk vigtige betalingssystem, med henblik på at styre disse risici.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal revidere risiciene, der opstår fra ordninger for trinvis deltagelse, mindst én gang om året. Operatøren skal foretage risikobegrænsende handlinger, hvis det er nødvendigt, for at sikre at risiciene styres ordentligt.
Artikel 18
Effektivitet og virkning
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal have en proces til identifikation og dækning af markedsbehovet for de markeder, som det systemisk vigtige betalingssystem servicerer, navnlig vedrørende:
a)
valg af clearings- og afviklingsordning
b)
driftsstruktur
c)
omfanget af produkter, der cleares og afvikles
d)
valg af teknologi og procedurer.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal have klart definerede mål og målsætninger, som kan måles og er realistiske, f.eks. med hensyn til mindstemålet for tjenesteydelser, forventninger til risikostyring og forretningsprioriteter.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal have oprettet mekanismer for en regelmæssig revidering, mindst én gang om året, af kravene i stk. 1 og 2.
Artikel 19
Procedurer og standarder for kommunikation
En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal anvende eller tilgodese relevante internationalt godkendte procedurer og standarder for kommunikation for at fremme den effektive betaling, clearing, afvikling og registrering.
Artikel 20
Offentliggørelse af regler, nøgleprocedurer og markedsdata
1. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal vedtage klare og omfattende regler og procedurer, der offentliggøres fuldt ud til deltagerne. Relevante regler og nøgleprocedurer skal også offentliggøres.
2. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal offentliggøre klare beskrivelser for systemets design og operationer, samt operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystems og deltagernes rettigheder og forpligtelser, således at deltagerne kan vurdere de risici, de vil kunne påtage sig ved at deltage i det systemisk vigtige betalingssystem.
3. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal stå for den nødvendige og passende dokumentation og uddannelse for at fremme deltagernes forståelse af det systemisk vigtige betalingssystems regler og procedurer, samt de risici, de står over for ved at deltage i det systemisk vigtige betalingssystem.
4. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal offentliggøre det systemisk vigtige betalingssystems gebyrer for de individuelle tjenester, som tilbydes, samt dennes rabatpolitikker. Operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem skal tilvejebringe klare beskrivelser af de prisfastsatte tjenester til brug i sammenligningsøjemed.
5. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal udfærdige og offentliggøre svar vedrørende CPSS-ISOCO's rammer for offentliggørelse for finansielle markedsinfrastrukturer (Disclosure framework for financial market infrastructures). Operatøren skal opdatere sine svar ved væsentlige system- eller miljøændringer, og mindst hvert andet år. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal også som minimum offentliggøre grundlæggende data om transaktionsvolumen og -værdier.
Artikel 21
Offentliggørelse til den kompetente myndighed
Den kompetente myndighed skal have ret til fra en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem at indhente alle oplysninger og dokumenter, der er nødvendige for at vurdere opfyldelsen af kravene i henhold til denne forordning. En operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem skal indberette den pågældende specifikke information til den kompetente myndighed.
Artikel 22
Korrigerende foranstaltninger
1. Hvis en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem ikke har overholdt denne forordning, skal den kompetente myndighed:
a)
underrette operatøren af et systemisk vigtigt betalingssystem om den manglende opfyldelses art, og
b)
give operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem mulighed for at blive hørt og afgive forklaring.
2. På baggrund af den information, som operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem tilvejebringer, kan den kompetente myndighed instruere operatøren af det systemisk vigtige betalingssystem i at gennemføre specifikke korrigerende foranstaltninger for at udbedre den manglende opfyldelse og/eller for at undgå en gentagelse deraf.
3. Den kompetente myndighed kan pålægge de korrigerende foranstaltninger med det samme, hvis den med en begrundet udtalelse identificerer, at den manglende opfyldelse er alvorlig nok til at øjeblikkelig handling er påkrævet.
4. Den kompetente myndighed skal straks underrette ECB om enhver korrigerende foranstaltning, som en operatør af et systemisk vigtigt betalingssystem er blevet pålagt.
5. Korrigerende foranstaltninger kan pålægges uafhængigt af eller parallelt med sanktioner, der pålægges i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 2532/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks beføjelser til at pålægge sanktioner (6).
Artikel 23
Sanktioner
Ved krænkelser af denne forordning pålægger ECB sanktioner i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2532/98 og Den Europæiske Centralbanks forordning (EF) nr. 2157/1999 af 23. september 1999 om Den Europæiske Centralbanks beføjelser til at pålægge sanktioner (ECB/1999/4) (7). ECB offentliggør en bekendtgørelse om metoden til beregning af størrelsen af sanktionerne.
Artikel 24
Gennemgang
Styrelsesrådet gennemgår forordningens generelle anvendelse senest to år efter datoen for dens ikrafttrædelse og derefter hvert andet år og vurderer, hvorvidt den bør ændres.
Artikel 25
Endelige bestemmelser
1. Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter dagen for dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.
2. Operatører af systemisk vigtige betalingssystemer har ét år fra den dato, hvorpå de er blevet underrettet om Styrelsesrådets afgørelse i overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, til at opfylde kravene i denne forordning.
3. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i medlemsstaterne i overensstemmelse med traktaterne.
Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 3. juli 2014.