РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 570/2014 НА КОМИСИЯТА
от 26 май 2014 година
за прекратяване на частичното възобновяване на антидъмпинговото разследване по отношение на вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 9, параграф 4 от него,
като има предвид, че
А. СЪЩЕСТВУВАЩИ МЕРКИ
(1)
С Регламент за изпълнение (ЕС) № 1138/2011 (2) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси (FOH) с произход от Индия, Индонезия и Малайзия („регламент за окончателните мерки“). Регламентът за окончателните мерки беше предшестван от Регламент (ЕС) № 446/2011 на Комисията (3) за налагане на временно антидъмпингово мито върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия („регламент за временните мерки“). Констатациите, които доведоха до налагането на окончателно антидъмпингово мито, ще бъдат наричани „констатациите от първоначалното разследване“.
(2)
На 21 януари 2012 г. PT Ecogreen Oleochemicals, производител износител на FOH от Индонезия, Ecogreen Oleochemicals (Сингапур) Pte. Ltd и Ecogreen Oleochemicals GmbH (наричани по-долу заедно „Ecogreen“), подадоха жалба пред Общия съд (дело T-28/12) с искане за отмяна на регламента за окончателните мерки, доколкото той засяга антидъмпинговото мито по отношение на Ecogreen. Ecogreen оспори корекцията на своята експортна цена, извършена на основание на член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент с цел тази експортна цена да бъде сравнена с установената за дружеството нормална стойност.
(3)
С решението по дело T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) и Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT)/Съвет на Европейския съюз) Общият съд отмени член 1 от Регламент (ЕО) № 954/2006 по отношение на Interpipe NTRP VAT, inter alia, на основание на явна грешка в преценката при извършването на корекцията по член 2, параграф 10, буква и), а по отношение на Interpipe Niko Tube ZAT - на други основания. На 16 февруари 2012 г. Съдът на Европейския съюз отхвърли жалбата, подадена от Съвета и Комисията (съединени дела C-191/09 P и C-200/09 P).
(4)
Като се има предвид, че фактическите обстоятелства за Ecogreen са сходни с тези за Interpipe NTRP VAT по отношение на корекцията, извършена съгласно член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент, беше сметнато за уместно да се преизчисли дъмпинговият марж за Ecogreen, без да се извършва корекция по член 2, параграф 10, буква и).
(5)
Ето защо на 21 декември 2012 г. беше публикуван Регламент за изпълнение (ЕС) № 1241/2012 на Съвета от 11 декември 2012 г. за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) № 1138/2011 на Съвета за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия (4), с прилагане с обратна сила, считано от 12 ноември 2011 г. („регламентът за изменение“).
(6)
Установеният в него дъмпингов марж за Ecogreen беше de minimis в съответствие с член 9, параграф 3 от основния регламент. Поради тази причина разследването по отношение на Ecogreen беше прекратено, без да бъдат наложени мерки. Вследствие на това на 9 април 2013 г. Общият съд реши, че липсва основание за произнасяне по жалбата, подадена по дело T-28/12.
(7)
Въпреки че по отношение на всички останали производители износители от Индия, Индонезия и Малайзия продължиха да се прилагат антидъмпингови мита, констатациите от първоначалното разследване, по-специално относно вредоносното въздействие на дъмпинговия внос, следва да бъдат подложени на повторна оценка в оглед на преразгледаните констатации относно дъмпинга, съдържащи се в регламента за изменение.
Б. ПОВТОРНА ОЦЕНКА НА КОНСТАТАЦИИТЕ ОТ ПЪРВОНАЧАЛНОТО РАЗСЛЕДВАНЕ
1. Рамка на повторната оценка
(8)
На 28 февруари 2013 г. беше публикувано известие за частично възобновяване („възобновяването“) на антидъмпинговото разследване по отношение на вноса на някои мастни алкохоли и техните смеси с произход от Индия, Индонезия и Малайзия („разглежданите държави“) (5). В известието се посочва, че възобновяването е ограничено по обхват до проучването на въздействието, което определените нови дъмпингови маржове може да окажат върху констатациите, свързани по-специално с вредата и причинно-следствената връзка, установени в първоначалното разследване („повторното разследване“).
(9)
Комисията уведоми официално производителите износители, вносителите и потребителите, за които се знае, че са засегнати, както и промишлеността на Съюза, за частичното възобновяване на антидъмпинговото разследване. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да обявят становищата си в писмен вид и да бъдат изслушани в рамките на определения в известието писмен срок.
(10)
Няколко страни заявиха, че не е ясно на базата на какво правно основание Комисията е възобновила първоначалното разследване и какви данни ще събира, за да установи фактите и да направи заключения в настоящото повторно разследване.
(11)
Страните заявиха също, че не е ясно какъв вид разследване е предприето и какъв би могъл да бъде окончателният резултат с оглед на окончателните мерки, какъв период ще бъде обхванат и кои аспекти на първоначалното разследване се подлагат на повторна оценка.
(12)
Следва да се припомни, че настоящото възобновяване е неизбежна последица от приемането на регламента за изменение, като самият той е резултат от констатациите на Общия съд по дело T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) и Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT)/Съвет на Европейския съюз.
(13)
Следва да се припомни, че в първоначалното разследване т.нар. разследван период („РП“) обхвана периода от 1 юли 2009 г. до 30 юни 2010 г. Оценката на вредата обхвана периода от 1 януари 2007 г. до края на РП - „разглеждания период“.
(14)
Предмет на настоящото повторно разследване са същият РП и същият разглеждан период. Направените при първоначалното разследване констатации относно вредата и причинно-следствената връзка за тези периоди са подложени на повторна оценка предвид установените в регламента за изменение нови дъмпингови маржове за индонезийските износители.
(15)
По-конкретно и както е посочено в известието за възобновяване, целта на настоящото разследване е да се определи дали дъмпинговият марж „de minimis“, установен за един производител износител от Индонезия, и промяната в равнищата на дъмпинговите маржове за другите индонезийски дружества, установени с регламента за изменение, може да имат някакво въздействие върху констатациите от първоначалното разследване, свързани с вредата и причинно-следствената връзка.
(16)
Резултатите от повторното разследване са изложени по-долу. Както при първоначалното разследване, някои данни и видове информация са представени под формата на индекси по-специално с цел да се запази поверителността на първоначално предоставените данни.
2. Разглеждан продукт и сходен продукт
(17)
Следва да се припомни, че разглежданият продукт е определеният в първоначалното разследване, а именно наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми) и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, с произход от Индия, Индонезия и Малайзия, класирани понастоящем в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00 („мастни алкохоли“).
(18)
Констатациите в регламента за изменение не засягат констатациите от първоначалното разследване по отношение на разглеждания продукт и сходния продукт.
3. Дъмпинг
(19)
Както е посочено в съображение 7 от регламента за изменение, дъмпинговият марж за всички останали дружества от Индонезия, с изключение на другия производител износител с индивидуален марж, който беше изчислен на базата на дъмпинговия марж на оказалия съдействие индонезийски производител износител с най-висок дъмпингов марж, беше преразгледан, за да се вземе предвид преизчисленият дъмпингов марж за Ecogreen.
(20)
Дъмпинговите маржове, установени в съображение 23 от регламента за окончателните мерки за производители износители от Индия и в съображение 55 - за производители износители от Малайзия, не бяха засегнати от регламента за изменение.
(21)
Както е посочено в съображение 6 от регламента за изменение, дъмпинговият марж за Ecogreen беше установен под 2 % и следователно е под прага de minimis в съответствие с член 9, параграф 3 от основния регламент. Поради това в повторното разследване вносът в Съюза на този производител износител следва да се счита за недъмпингов внос.
(22)
В таблицата по-долу е показано развитието на обема, цената и пазарния дял на недъмпинговия внос, осъществен от посочения индонезийски износител, през разглеждания период. Както е посочено в съображение 16 по-горе, предоставените данни са под формата на индекси.
Внос
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Тонове
Индекс: 2007 г. = 100
100
110
107
115
Годишно изменение (в проценти)
9,6
- 2,3
7,5
Пазарен дял
Индекс: 2007 г. = 100
100
107
110
113
Годишно изменение (в проценти)
6,8
2,9
2,8
Средна цена в евро/тон
Индекс: 2007 г. = 100
100
110
91
91
Годишно изменение (в проценти)
9,9
- 17,0
0,2
Източник: отговори на въпросника.
(23)
Като се имат предвид таблицата в съображение 70 от регламента за временните мерки, която беше потвърдена в съображение 64 от регламента за окончателните мерки, и таблицата по-горе, разследването показа, че недъмпинговият внос е представлявал ограничен дял от общия внос от разглежданите държави и че като съотношение през разглеждания период се е увеличил в по-малка степен от дъмпинговия внос. Недъмпинговият внос е представлявал около 15-18 % от общия обем на вноса от разглежданите държави през 2007 г. и едва около 10-13 % през РП.
(24)
Повторното разследване показва, че през разглеждания период средните цени на недъмпинговия внос от Ecogreen са намалели с 9 %, но са останали стабилни между 2009 г. и РП.
4. Вреда
4.1. Производство на Съюза и промишленост на Съюза
(25)
Констатациите относно производството на Съюза и промишлеността на Съюза, изложени в съображения 57-61 от регламента за окончателните мерки, не са засегнати от повторното разследване и се потвърждават.
4.2. Потребление на Съюза
(26)
Констатациите, изложени в съображения 64-66 от регламента за временните мерки, които бяха потвърдени в съображение 62 от регламента за окончателните мерки, остават непроменени. Потвърждава се, че, както е посочено в таблицата по-долу, потреблението на мастни алкохоли в Съюза е било сравнително стабилно и през разглеждания период се е увеличило съвсем слабо - с 2 %. Както е посочено в съображение 64 от регламента за временните мерки, информацията относно потреблението е представена под формата на индекси, за да се запази поверителността на данните.
Потребление
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Индекс: 2007 г. = 100
100
102
97
102
Годишно изменение (в проценти)
2,2
- 4,8
4,6
4.3. Внос в Съюза от разглежданите държави и подбиване на цените
4.3.1. Кумулативна оценка на дъмпинговия внос
(27)
Както при първоначалното разследване, беше анализирано дали все още е необходимо дъмпинговият внос от трите разглеждани държави да се оценява кумулативно в съответствие с разпоредбите на член 3, параграф 4 от основния регламент с оглед на преразгледаните дъмпингови маржове за индонезийските производители износители, посочени в съображения 19 и 21 по-горе.
(28)
Следва да се припомни, че в член 3, параграф 4 от основния регламент се посочва, че когато вносът на продукт от повече от една държава е едновременно предмет на антидъмпингово разследване, въздействието на такъв внос се оценява кумулативно само ако се установи, че: а) дъмпинговият марж, определен спрямо вноса от всяка държава, е по-висок от маржa de minimis, както е определен в член 9, параграф 3 от посочения регламент, и обемът на този внос от всяка държава не е несъществен и б) кумулативната оценка на въздействието на вноса е допустима от гледна точка на условията за конкуренция между внесените продукти и тези между внесените продукти и сходния с тях продукт с произход от Съюза.
(29)
Констатациите по отношение на обемите и цените на дъмпинговия внос за всяка от разглежданите държави бяха подложени на повторна оценка за разглеждания период. По отношение на Малайзия и Индия информацията за обема на вноса, използвана за установяване на средните цени, посочени в съображение 63, буква б) от регламента за окончателните мерки, остава непроменена. Данните за Индонезия бяха преразгледани, за да се вземе предвид фактът, както беше посочено в съображение 21 по-горе, че за един производител износител вече не се счита, че продава продуктите си на дъмпингови цени на пазара на Съюза. Установената нова динамика на дъмпинговия внос е показана по-долу. С оглед на съображение 16 по-горе информацията за обема на вноса е представена под формата на индекси за всяка от разглежданите държави.
Обем на дъмпинговия внос
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Малайзия
Индекс: 2007 г. = 100
100
161
141
137
Годишно изменение (в проценти)
61,4
- 12,5
- 2,9
Индия
Индекс: 2007 г. = 100
100
118
104
143
Годишно изменение (в проценти)
18,2
- 11,8
37,5
Индонезия
Индекс: 2008 г. = 100
100
142
168
Годишно изменение (в проценти)
42,1
17,9
(30)
Разследването показа, че обемът на дъмпинговия внос от всяка от разглежданите държави не е бил незначителен през РП и наличието на дъмпингов внос на пазара на Съюза е останало значително през разглеждания период, по-специално през РП. Фактът, че за един от индонезийските производители износители в регламента за изменение беше установено, че не продава продуктите си на дъмпингови цени, не променя това заключение.
(31)
Констатациите относно цените на дъмпинговия внос за всяка от разглежданите държави също бяха подложени на повторна оценка за разглеждания период и са представени в таблицата по-долу. Цените, посочени в таблицата в съображение 63, буква б) от регламента за окончателните мерки, остават непроменени по отношение на Малайзия и Индия. Данните относно Индонезия бяха преразгледани, за да се вземе предвид фактът, както беше посочено в съображение 21 по-горе, че за един производител износител вече не се счита, че продава продуктите си на дъмпингови цени на пазара на Съюза. С оглед на съображение 16 по-горе информацията за цената на износителя от Индонезия, за когото беше установено, че продава продуктите си на дъмпингови цени, е посочена под формата на индекс.
Внос въз основа на данни от Евростат (коригирани с цел да бъдат обхванати разглежданият продукт и дъмпинговият внос)
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Средна цена в евро/тон Малайзия
911
944
799
857
Индекс: 2007 г. = 100
100
104
88
94
Годишно изменение (в проценти)
3,6
- 15,4
7,3
Средна цена в евро/тон Индия
997
1 141
897
915
Индекс: 2007 г. = 100
100
114
90
92
Годишно изменение (в проценти)
14,4
- 21,4
2,1
Средна цена в евро/тон Индонезия
Индекс: 2008 г. = 100
100
70
72
Годишно изменение (в проценти)
- 30,0
2,6
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(32)
Разследването показа, че освен за 2007 г., когато не е имало внос от Индонезия, цените на индонезийските производители износители са останали почти същите като при първоначалното разследване. Следователно може да бъде потвърдена констатацията в съображение 63, буква б) от регламента за окончателните мерки, че цените и ценовите практики на разглежданите държави в голяма степен са били сходни, по-специално през РП. Фактът, че за един от производителите износители от Индонезия в регламента за изменение беше установено, че не продава продуктите си на дъмпингови цени, не променя това заключение.
(33)
Освен това в сила остават и констатациите, изложени в съображение 127 от регламента за временните мерки и потвърдени в съображение 122 от регламента за окончателните мерки, по-специално че нивата на отстраняване на вредата, установени за разглежданите държави, са били значително над прага de minimis от 2 %. Освен това каналите за продажба и ценовите тенденции за всяка от разглежданите държави бяха подложени на анализ и беше установено, че са сходни, както се вижда от таблицата по-горе. Както показа разследването, цените на вноса от разглежданите държави са следвали низходяща тенденция след постигнатите максимални стойности през 2008 г. и като цяло са били изключително ниски в сравнение със средните цени на промишлеността на Съюза.
(34)
От таблицата по-долу е видно, че през разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от всяка от разглежданите държави като цяло се е увеличил. С оглед на съображение 16 по-горе информацията е представена под формата на индекси за всяка от разглежданите държави.
Пазарен дял на дъмпинговия внос
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Малайзия
Индекс: 2007 г. = 100
100
157
145
135
Годишно изменение (в проценти)
57
- 8
- 7
Индия
Индекс: 2007 г. = 100
100
115
107
141
Годишно изменение (в проценти)
15
- 7
31
Индонезия
Индекс: 2008 г. = 100
100
142
168
Годишно изменение (в проценти)
50
13
(35)
Въз основа на горепосочените факти и съображения повторното разследване показва, че направените в първоначалното разследване констатации по отношение на кумулирането остават непроменени. Поради това се счита, че установените в член 3, параграф 4 от основния регламент условия за кумулативната оценка на дъмпинговия внос от разглежданите държави продължават да бъдат изпълнени. Следователно въздействието на дъмпинговия внос с произход от разглежданите държави може да бъде оценено съвместно за целите на повторното разследване по отношение на вредата и причинно-следствената връзка.
4.3.2. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос
(36)
За да се установи кумулативното равнище на дъмпинговия внос на пазара на Съюза по време на разглеждания период, се взема под внимание фактът, че в регламента за изменение са потвърдени положителните констатации по отношение на дъмпинга за всички производители износители от Индонезия, с изключение на Ecogreen. Техният внос се счита за дъмпингов и поради това спрямо него продължават да се прилагат антидъмпингови мита.
(37)
По подобен начин при повторното разследване се взема под внимание фактът, че дъмпинговите маржове, установени в първоначалното разследване за всички производители износители от Индия и Малайзия, остават непроменени, и че техният внос се счита за дъмпингов, като спрямо него продължават да се прилагат антидъмпингови мита.
(38)
Обемът на дъмпинговия внос от разглежданите държави беше коригиран, като от него беше приспаднат обемът на недъмпинговия внос на един производител износител от Индонезия, както е посочено в съображение 29 по-горе.
(39)
Въз основа на изложеното по-горе данните, посочени в съображение 70 от регламента за временните мерки и потвърдени в съображение 64 от регламента за окончателните мерки, както и констатациите от съображения 71-73 от регламента за временните мерки относно оценката на дъмпинговия внос по време на разглеждания период, потвърдени в съображение 65 от регламента за окончателните мерки, са преразгледани, както е показано по-долу. С оглед на съображение 16 по-горе информацията относно общия обем на вноса и пазарния дял на дъмпинговия внос е представена под формата на индекси.
Дъмпингов внос от разглежданите държави
2007 г.
2008 г.
2009 г.
РП
Тонове
Индекс: 2007 г. = 100
100
167
155
165
Годишно изменение (в проценти)
67,0
- 7,3
6,5
Пазарен дял
Индекс: 2007 г. = 100
100
163
159
162
Годишно изменение (в проценти)
62,7
- 2,3
1,8
Средна цена на дъмпинговия внос в евро/тон
931
1 007
827
878
Индекс: 2007 г. = 100
100
108
89
94
Годишно изменение (в проценти)
8,2
- 17,9
6,1
Източник: Евростат и отговори на въпросника.
(40)
През разглеждания период обемът на дъмпинговия внос от разглежданите държави, установен при настоящото повторно разследване, се е увеличил значително - с 65 %. Най-голямото увеличение е отбелязано между 2007 и 2008 г., когато вносът се е увеличил с 67 %. След това през 2009 г. вносът леко се е понижил, преди да се повиши отново почти до равнището от 2008 г. през РП.
(41)
Преразгледаните средни цени на дъмпинговия внос от разглежданите държави силно са варирали през разглеждания период, като отбелязват общ спад от 6 %. Следва обаче да се отбележи, че между 2008 г. и РП спадът е достигнал цели 14 %. По време на целия разглеждан период средните цени на вноса от разглежданите държави винаги са били по-ниски от цените, установени в останалата част на света, и са подбивали тези на промишлеността на Съюза, което е довело до нарастване на пазарния дял на дъмпинговия внос.
(42)
През разглеждания период пазарният дял на дъмпинговия внос от разглежданите държави се е увеличил значително - с 62 %. Най-голямото увеличение е отбелязано в периода 2007-2008 г. Вносът е отбелязал лек спад по време на икономическата криза, което е довело до леко намаляване на пазарния дял на разглежданите държави - с 4 % между 2008 и 2009 г., след което обаче те са успели да възвърнат пазарния си дял преди края на разглеждания период.
(43)
Следователно изключването на недъмпинговия внос от Ecogreen не променя по никакъв начин констатациите, направени при първоначалното разследване по отношение на обема, цената и пазарния дял на дъмпинговия внос, поради което констатациите се потвърждават.
4.3.3. Подбиване на цените
(44)
Следва да се припомни, че границите на подбиването на цените, установени при първоначалното разследване, бяха обяснени в съображения 74 и 75 от регламента за временните мерки и потвърдени в съображение 67 от регламента за окончателните мерки. Отделните изчисления за всеки от разглежданите износители не бяха засегнати от регламента за изменение. Следователно тези констатации се потвърждават.
(45)
Средният процент на подбиване, установен за дъмпинговия внос, оценен общо за трите държави след изключването на недъмпинговия внос, е 2 %. Този очевидно нисък процент на подбиване трябва да се разглежда на фона на обстоятелството, че самата промишленост на Съюза беше принудена да намали цените си поради наличието на вноса на ниски цени на пазара на ЕС. Тези цени обаче не покриват производствените разходи, по-специално през РП. Средното подбиване на цените за кумулативно оценения дъмпингов внос след изключването на Ecogreen е 22 %.
(46)
В отговор на оповестяването на констатациите на Комисията вносител на FOH с произход от Индонезия заяви, че средната цена на недъмпинговия внос би била по-ниска от средната цена на вноса, произвеждан от индонезийския производител износител, по отношение на когото мерките продължават да се прилагат. Това твърдение обаче не засяга констатациите относно подбиването на цените от кумулативно оценения дъмпингов внос.
4.4. Икономическо състояние на промишлеността на Съюза
(47)
Констатациите относно икономическото състояние на промишлеността на Съюза, изложени в съображения 76-91 от регламента за временните мерки и потвърдени в съображения 71-84 от регламента за окончателните мерки, не са засегнати от регламента за изменение и поради това могат да бъдат потвърдени.
(48)
Следва да се припомни, че според данните от първоначалното разследване повечето показатели за вреда, като производството (- 17 %), използването на капацитета (- 15 %), обемът на продажбите (- 18 %), пазарният дял (- 12 %) и заетостта (- 13 %), са се влошили по време на разглеждания период. По-специално сериозно са били засегнати показателите за вреда, свързани с финансовите резултати на промишлеността на Съюза, като паричните потоци и рентабилността. Това означава, че способността на Съюза да привлича капитали е била намалена, по-специално през РП.
(49)
С оглед на изложеното по-горе се потвърждава заключението, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
5. Причинно-следствена връзка
(50)
След като се потвърди, че промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда, беше извършена повторна оценка на това дали с оглед на преразгледаните констатации относно дъмпинга, установени в регламента за изменение, все още съществува причинно-следствена връзка между посочената вреда и преразгледания дъмпингов внос от разглежданите държави.
5.1. Въздействие на дъмпинговия внос
(51)
Както беше отбелязано в съображение 26 по-горе, потреблението в Съюза се е запазило относително стабилно и се е увеличило само с 2 % по време на разглеждания период.
(52)
Таблицата в съображение 39 по-горе, която не включва вноса, осъществен от индонезийския производител износител, за когото в регламента за изменение беше установено, че не продава продуктите си на дъмпингови цени на пазара на Съюза, показва, че преразгледаният обем на дъмпинговия внос от трите разглеждани държави продължава да бъде значителен и през разглеждания период се е увеличил значително - с повече от 60 000 тона в абсолютно изражение и с повече от 60 % в относително изражение. Пазарният дял на дъмпинговия внос също се е увеличил значително и е нараснал с повече от 5 процентни пункта през този период.
(53)
Тези тенденции са много сходни с установените при първоначалното разследване, по-специално с тези в съображение 86-94 от регламента за окончателните мерки. Увеличението на пазарния дял, чието равнище при първоначалното разследване беше установено на 57 %, през разглеждания период въз основа на преразгледаните данни вече надхвърля 60 %.
(54)
Повторното разследване действително потвърди, че дъмпинговият внос от разглежданите държави е оказвал натиск върху промишлеността на Съюза още от 2008 г., когато дъмпинговият внос е нараснал с 67 %. През посочената година цените на дъмпинговия внос, посочени в съображение 39, са били много по-ниски в сравнение с цените на промишлеността на Съюза. Това е довело до значителна загуба в обема на продажбите (- 15,4 %) и пазарния дял на промишлеността на Съюза, които не са могли да бъдат възстановени през останалата част от разглеждания период. Същевременно пазарният дял на дъмпинговия внос от разглежданите държави е нараснал с 9 процентни пункта.
(55)
В съображение 72 от регламента за окончателните мерки е посочено, че за да реагира на този натиск, промишлеността на Съюза е трябвало значително да намали продажните цени - с 16,9 % през 2009 г. и още повече - с 5,3 % през РП. Дори ако тази ценова практика е дала възможност на промишлеността на Съюза да ограничи загубата на пазарен дял, тя е довела до натрупване на значителни загуби през разглеждания период, както е посочено в съображение 86 от регламента за временните мерки и се потвърждава в съображение 78 от регламента за окончателните мерки. Това съвпада с наличието на големи обеми дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза, по-специално през РП.
(56)
През 2009 г., въпреки че абсолютният обем на дъмпинговия внос от разглежданите държави е намалял със 7,3 % успоредно с икономическия спад и със свиването на пазара на ЕС, се отбелязва, че средната цена на дъмпинговия внос се е понижила със 17,9 %, т.е. повече от цената на промишлеността на Съюза, която се е понижила с 16,9 %. През РП промишлеността на Съюза е трябвало да намали цените си и е натрупала финансови загуби.
(57)
Горепосочените съображения показват тежките последици от наличието на големи обеми дъмпингов внос на ниски цени на пазара на Съюза за ценовата практика на промишлеността на Съюза на нейния основен пазар и отрицателното въздействие, което това е оказало върху икономическото ѝ състояние, по специално по време на РП.
(58)
Горепосоченият вносител заяви, че в анализа на причинно-следствената връзка останалият дъмпингов внос от Индонезия следва да се оцени отделно от вноса с произход от Индия и Малайзия въз основа на фактори като стабилния пазарен дял, по-високото равнище на цените, липсата на подбиване на цените, по-ниския марж на понижение на цените на този внос от Индонезия и успоредното развитие на пазарните дялове на промишлеността на Индонезия и на Съюза. Освен това вносителят заяви, че не съществува причинно-следствена връзка между вредата и дъмпинговия внос от Индонезия, след като той бъде оценен отделно.
(59)
Твърдението беше отхвърлено, тъй като посочените от износителя фактори, които в някои случаи са избирателни, не са тези, които са счетени за уместни съгласно член 3, параграф 4 от основния регламент, за да се определи дали следва да се приложи кумулиране, по-специално по отношение на условията на конкуренция между внесените продукти и сходните с тях продукти с произход от Съюза. При първоначалното разследване действително беше направено заключението, че разглежданият продукт е междинен продукт, използван главно като материал за влагане в производството на сулфати на мастен алкохол, етоксилати и етер сулфати, и че внесеният продукт се конкурира пряко с произведения в Съюза продукт независимо от държавата на произход. Поради това еднаквата степен на конкуренция на пазара на Съюза налага извършването на кумулативна оценка на вноса по смисъла на член 3, параграф 4, буква б) от основния регламент. Доводите на износителя не засягат тази констатация и биха могли да бъдат от значение едва когато се извърши отделно оценяване. Предвид факта, че не е налице основание за промяна на констатациите относно кумулирането, анализът на въздействието на дъмпинговия внос се потвърждава.
(60)
Освен това следва да се отбележи, че останалият внос от Индонезия е осъществен на дъмпингови ценови равнища, пазарният му дял се е увеличил съществено през разглеждания период и той е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза.
(61)
И накрая, вносителят посочи, че Ecogreen е подбивал продажните цени в по-голяма степен от другия производител износител от Индонезия и следователно, тъй като въздействието на вноса на Ecogreen се счита за незначително, същото заключение се прилага a fortiori по отношение на останалия внос от Индонезия.
(62)
Това заключение се основава на неправилни доводи. Решението на Съда доведе до промяна в изчисляването на дъмпинга на Ecogreen, който беше определен на равнище de minimis. Единствено поради тази причина въздействието на вноса на Ecogreen трябваше да бъде счетено за незначително. Поради това твърдението се отхвърля.
(63)
Въз основа на горепосочените констатации беше направено заключението, че дъмпинговият внос е нанесъл съществена вреда на промишлеността на Съюза.
5.2. Въздействие на други фактори
(64)
Въздействието на други фактори върху състоянието на промишлеността на Съюза с оглед на причинно-следствената връзка също беше преразгледано.
5.2.1. Недъмпингов внос от Индонезия
(65)
Както е посочено в съображение 23 по-горе, недъмпинговият внос като съотношение се е увеличил в по-малка степен от дъмпинговия внос и е представлявал съвсем ограничен дял от общия внос от разглежданите държави през РП. Освен това разследването показа, че този внос е имал скромен пазарен дял по време на разглеждания период и по-специално през РП.
(66)
Обемът на дъмпинговия внос се е увеличил с 6,5 % между 2009 г. и РП, т.е. в по-голяма степен от възстановяването на пазара, което е видно от увеличението с 4,6 % на потреблението на Съюза, и следователно е увеличил пазарния си дял.
(67)
Поради това се счита, че всяко въздействие, което недъмпинговият внос може да е оказал върху пазара на Съюза по време на РП, не може да компенсира значителното неблагоприятно въздействие на дъмпинговия внос, описано подробно в съображения 51-57.
(68)
Въз основа на горепосочените констатации се счита, че наличието на недъмпингов внос от Ecogreen на пазара на Съюза по време на РП не е такова, че да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза по време на РП.
5.2.2. Други фактори, проучени при първоначалното разследване
(69)
Във връзка с потенциалните причини за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, при първоначалното разследване бяха проучени следните други фактори: вносът в Съюза от останалата част от света, равнището на износа на промишлеността на Съюза, въздействието на икономическата криза и продажбите на разклонени изомери, които не са включени в продуктовия обхват.
(70)
Като се има предвид, че тези фактори не са засегнати от преразгледаните дъмпингови маржове, установени за индонезийските производители износители, констатациите и заключението, направени в съображения 95-100 от регламента за окончателните мерки по отношение на тези фактори, се потвърждават. Въздействието на тези фактори не е такова, че да наруши причинно-следствената връзка, установена между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
5.3. Заключение относно причинно-следствената връзка
(71)
Настоящото повторно разследване показва, че все още съществува ясна и пряка връзка между увеличението на обема и неблагоприятното въздействие на цените на дъмпинговия внос и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза по време на РП.
(72)
Изложеният по-горе анализ показва, че обемът на недъмпинговия внос е бил ограничен в сравнение с големия обем на дъмпинговите продукти, внесени от разглежданите държави. В условия на сравнително стабилно потребление този дъмпингов внос се е увеличил значително както в абсолютно, така и в относително изражение през разглеждания период и наличието му е имало съществено неблагоприятно въздействие върху пазара на Съюза. Беше отбелязано, че поради нарушеното нормално функциониране на пазара промишлеността на Съюза е трябвало да намали значително своите цени - с 22,2 % от 2008 г. нататък, и не е могла да възстанови разходите си и да постигне разумно равнище на печалба, по-специално по време на РП.
(73)
Повторното разследване потвърди също така, че въздействието на други фактори, различни от дъмпинговия внос, не би могло да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(74)
Следователно повторното разследване показва, че съществува причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от Индия, Индонезия и Малайзия и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза по време на РП. Заключенията, направени в съображения 101 и 102 от регламента за окончателните мерки, се потвърждават.
6. Интерес на Съюза
(75)
Заключението относно интереса на Съюза, изложено в съображение 118 от регламента за окончателните мерки, се потвърждава, тъй като не е доказано, че е засегнато от регламента за изменение.
В. ПОВТОРНА ОЦЕНКА НА ОКОНЧАТЕЛНИТЕ МЕРКИ
(76)
Както беше посочено по-горе, повторното разследване на съответните факти и констатации, установени при първоначалното разследване, като се вземат под внимание новите дъмпингови маржове, установени в регламента за изменение, показа, че останалият дъмпингов внос от Индия, Индонезия и Малайзия на пазара на Съюза нанася съществена вреда на промишлеността на Съюза през РП.
(77)
С оглед на заключенията от първоначалното разследване по отношение на дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и предвид факта, че настоящото повторно разследване потвърди наличието на причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и останалия дъмпингов внос от разглежданите държави, окончателните мерки, наложени с регламента за изменение, следва да бъдат потвърдени на същото равнище. Вследствие на това се прави заключението, че настоящото повторно разследване следва да бъде прекратено, без да се изменят окончателните мерки, наложени с регламента за окончателните мерки.
(78)
Действащите антидъмпингови мерки, установени с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1138/2011 и изменени с Регламент за изпълнение (ЕС) № 1241/2012, продължават да бъдат валидни и поради това следва да останат в сила. Следва да се припомни, че наложените мерки представляват специфични мита, определени за всеки разглеждан производител износител, както следва:
Държава
Дружество
Окончателно специфично антидъмпингово мито
(в евро на тон нето)
Индия
VVF (India) Ltd
46,98
Всички други дружества
86,99
Индонезия
P.T.Ecogreen Oleochemicals
0,00
P.T. Musim Mas
45,63
Всички други дружества
45,63
Малайзия
KL-Kepong Oleomas Sdn.Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd
51,07
Всички други дружества
61,01
(79)
Органите на разглежданите държави, износителите и техните сдружения, всички заинтересовани страни в Съюза, по-специално промишлеността на Съюза, вносителите, както и сдруженията на потребители и търговци бяха информирани за основните факти и съображения, на които се основава намерението да бъде прекратено частичното възобновяване на повторното антидъмпингово разследване по отношение на вноса на мастни алкохоли с произход от разглежданите държави, като им беше предоставена възможност да представят коментари и да бъдат изслушани. Представените от тези страни устни и писмени коментари бяха разгледани, но не промениха направените в настоящия регламент заключения.
(80)
Един производител износител предложи ценова гаранция в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент.
(81)
По-специално беше установено, че въпросният производител износител произвежда гама от продукти освен разглеждания продукт и продава тези други продукти на същите клиенти. Това би породило сериозен риск от взаимно компенсиране и би затруднило изключително много ефективното наблюдение на гаранцията, което подкопава ефективността на ценовата гаранция в настоящия случай. Въз основа на това Комисията стигна до заключението, че предложението за гаранция не може да бъде прието.
(82)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, създаден съгласно член 15, параграф 1 от основния регламент,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Частичното възобновяване на антидъмпинговото разследване по отношение на вноса на наситени мастни алкохоли с дължина на въглеродната верига от C8, C10, C12, C14, C16 или C18 (не се включват разклонените изомери), включително наситените мастни алкохоли с една дължина на въглеродната верига (наричани също наситени мастни алкохоли с еднакъв брой на въглеродните атоми) и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (обикновено категоризирани като C8-C10), смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (обикновено категоризирани като C12-C14), и смесите, съдържащи предимно комбинация от въглеродни вериги с дължина C16-C18, класирани понастоящем в кодове по КН ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 и ex 3823 70 00 (кодове по ТАРИК 29051628510, 2905190060, 3823700011 и 3823700091), с произход от Индия, Индонезия и Малайзия, се прекратява без изменение на действащите мита.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 26 май 2014 година.
KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 570/2014
af 26. maj 2014
om afslutning af en delvis genoptagelse af antidumpingundersøgelsen vedrørende importen af visse fedtalkoholer og blandinger heraf med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 9, stk. 4, og
ud fra følgende betragtninger:
A. GÆLDENDE FORANSTALTNINGER
(1)
Rådet indførte ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 1138/2011 (2) en endelig antidumpingtold på importen af visse fedtalkoholer og blandinger heraf med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia (»forordningen om endelig told«). Forordningen om endelig told trådte i stedet for Kommissionens forordning (EU) nr. 446/2011 (3) om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af fedtalkoholer og blandinger heraf med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia (»forordningen om midlertidig told«). De konklusioner, der førte til indførelsen af den endelige antidumpingtold, vil blive benævnt »konklusionerne af den oprindelige undersøgelse«.
(2)
Den 21. januar 2012 anlagde PT Ecogreen Oleochemicals, som er en indonesisk eksporterende producent af fedtalkoholer, Ecogreen Oleochemicals (Singapore) Pte. Ltd og Ecogreen Oleochemicals GmbH (i det følgende samlet benævnt »Ecogreen«) sag ved Retten (sag T-28/12) med påstand om annullering af forordningen om endelig told, for så vidt angår antidumpingtolden for Ecogreen. Ecogreen anfægtede den justering, der blev foretaget på grundlag af grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i), af virksomhedens eksportpris med henblik på en sammenligning af eksportprisen og virksomhedens normale værdi.
(3)
I sag T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) og Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) mod Rådet for Den Europæiske Union) annullerede Retten artikel 1 i forordning (EF) nr. 954/2006, for så vidt angår Interpipe NTRP VAT, bl.a. på grund af et åbenbart urigtigt skøn i forbindelse med justeringen baseret på artikel 2, stk. 10, litra i), og for så vidt angår Interpipe Niko Tube ZAT af andre grunde. Den 16. februar 2012 forkastede Domstolen den appelansøgning, som Rådet og Kommissionen (forenede sager C-191/09 P og C-200/09 P) havde indgivet.
(4)
Eftersom de faktiske omstændigheder for Ecogreen svarede til omstændighederne for Interpipe NTRP VAT, for så vidt angår den justering, der blev foretaget i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i), blev det anset for hensigtsmæssigt at foretage en ny beregning af dumpingmargenen for Ecogreen uden at foretage en justering i henhold til artikel 2, stk. 10, litra i).
(5)
Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1241/2012 af 11. december 2012 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1138/2011 om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af visse fedtalkoholer og blandinger heraf med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia (4) blev derfor offentliggjort den 21. december 2012 med tilbagevirkende kraft fra den 12. november 2011 (»ændringsforordningen«).
(6)
Den dumpingmargen, der var blevet fastsat for Ecogreen deri, var ubetydelig, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3. Undersøgelsen vedrørende Ecogreen blev derfor afsluttet uden indførelse af foranstaltninger. Retten besluttede efterfølgende den 9. april 2013, at det ikke var nødvendigt at træffe afgørelse i sag T-28/12.
(7)
Selv om alle de andre eksporterende producenter i Indien, Indonesien og Malaysia stadig var underlagt antidumpingtold, bør konklusionerne af den oprindelige undersøgelse, navnlig dumpingimportens skadelige virkninger, revurderes i lyset af de reviderede dumpingkonklusioner i ændringsforordningen.
B. REVURDERING AF KONKLUSIONERNE AF DEN OPRINDELIGE UNDERSØGELSE
1. Rammerne for revurderingen
(8)
En meddelelse om en delvis genoptagelse af antidumpingundersøgelsen vedrørende importen af visse fedtalkoholer og blandinger heraf med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia (»de pågældende lande«) blev offentliggjort den 28. februar 2013 (5) (»genoptagelsen«). I meddelelsen blev det anført, at genoptagelsen var begrænset til undersøgelsen af den eventuelle virkning af de dumpingmargener, der for nyligt var blevet fastlagt, på de konklusioner, navnlig vedrørende skade og årsagssammenhæng, som var blevet fastslået i den oprindelige undersøgelse (»fornyet undersøgelse«).
(9)
Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, importører og brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt EU-erhvervsgrenen om den delvise genoptagelse af undersøgelsen. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og blive hørt inden for fristen i indledningsmeddelelsen.
(10)
En række parter hævdede, at det var uklart, på hvilket retsgrundlag Kommissionen genoptog den oprindelige undersøgelse, og hvilke data Kommissionen ville indsamle for at fastslå kendsgerninger og nå frem til konklusioner i den aktuelle fornyede undersøgelse.
(11)
Parterne hævdede også, at det var uklart, hvilken type undersøgelse der var blevet indledt, og hvad det endelige resultat kunne blive, for så vidt angår niveauet for de endelige foranstaltninger, hvilket tidsrum der ville være omfattet, og hvilke aspekter af den oprindelige undersøgelse der ville blive taget op til revurdering.
(12)
Det skal erindres, at denne genoptagelse er en nødvendig følge af vedtagelsen af ændringsforordningen, som i sig selv var et resultat af Rettens konklusioner i sag T-249/06 (Interpipe Nikopolsky Seamless Tubes Plant Niko Tube ZAT (Interpipe Niko Tube ZAT) og Interpipe Nizhnedneprovsky Tube Rolling Plant VAT (Interpipe NTRP VAT) mod Rådet for Den Europæiske Union.
(13)
Der mindes om, at i den oprindelige undersøgelse var den såkaldte undersøgelsesperiode (UP) perioden fra 1. juli 2009 til 30. juni 2010. Vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2007 til udløbet af UP og blev benævnt »den betragtede periode«.
(14)
Den aktuelle fornyede undersøgelse fokuserer på samme UP og samme betragtede periode. Konklusionerne for disse perioder i den oprindelige undersøgelse, for så vidt angår skade og årsagssammenhæng, er under revurdering i lyset af de nyligt fastlagte dumpingmargener for de indonesiske eksportører i ændringsforordningen.
(15)
Nærmere bestemt og som nævnt i meddelelsen om genoptagelse er formålet med den aktuelle fornyede undersøgelse at afgøre, om den ubetydelige dumpingmargen, der blev fastlagt for en eksporterende producent i Indonesien, og den ændring i dumpingmargenniveauet for de andre indonesiske virksomheder, der blev fastsat ved ændringsforordningen, kan have nogen indvirkning på konklusionerne af den oprindelige undersøgelse vedrørende skade og årsagssammenhæng.
(16)
Resultaterne af den fornyede undersøgelse er anført nedenfor. Som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse, vises visse data og oplysninger i indekseret form navnlig for at sikre fortroligheden af de oprindeligt indsendte oplysninger.
2. Den pågældende vare og samme vare
(17)
Til erindring er den pågældende vare den vare, som er defineret i den oprindelige undersøgelse, nemlig, mættede fedtalkoholer med en carbonkædelængde på C8, C10, C12, C14, C16 eller C18 (ekskl. forgrenede isomerer), herunder rene mættede fedtalkoholer (også benævnt »single cuts«), blandinger, der hovedsageligt indeholder en kombination af carbonkædelængderne C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (normalt klassificeret som C8-C10), blandinger, der hovedsagelig indeholder en kombination af carbonkædelængderne C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (normalt klassificeret som C12-C14), og blandinger, der hovedsageligt indeholder en kombination af carbonkædelængderne C16-C18, med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia, som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 og ex 3823 70 00 (»fedtalkohol«).
(18)
Konklusionerne af ændringsforordningen påvirker ikke de konklusioner, der er beskrevet i den oprindelige undersøgelse vedrørende den undersøgte vare og samme vare.
3. Dumping
(19)
Som omhandlet i betragtning 7 i ændringsforordningen blev dumpingmargenerne for alle virksomheder i Indonesien revideret for at tage højde for den genberegnede dumpingmargen for Ecogreen, undtagen for den anden eksporterende producent med en individuel margen, der var baseret på niveauet for den samarbejdsvillige indonesiske eksporterende producent med den højeste dumpingmargen.
(20)
De dumpingmargener, der var blevet fastlagt i betragtning 23 i forordningen om endelig told for de indiske eksporterende producenter, og de margener, der var blevet fastlagt i betragtning 55 for malaysiske eksporterende producenter, var ikke påvirket af ændringsforordningen.
(21)
Som omhandlet i betragtning 6 i ændringsforordningen blev dumpingmargenen for Ecogreen fastlagt til under 2 % og er derfor under ubetydelighedsgrænsen, jf. grundforordningens artikel 9, stk. 3. Importen til Unionen fra denne eksporterende producent bør derfor betragtes som ikke-dumpet import i den fornyede undersøgelse.
(22)
Mængde, pris og markedsandel for den ikke-dumpede import fra nævnte indonesiske eksportør udviklede sig som vist i nedenstående tabel i den betragtede periode. Som nævnt i betragtning 16 ovenfor er de indsendte data indekseret.
Import
2007
2008
2009
UP
Ton
Indeks: 2007 = 100
100
110
107
115
Årlig Δ %
9,6
- 2,3
7,5
Markedsandel
Indeks: 2007 = 100
100
107
110
113
Årlig Δ %
6,8
2,9
2,8
Gennemsnitlig pris (EUR/ton)
Indeks: 2007 = 100
100
110
91
91
Årlig Δ %
9,9
- 17,0
0,2
Kilde: Spørgeskemabesvarelser
(23)
Med henvisning til tabellen i betragtning 70 i forordningen om midlertidig told, som blev bekræftet i betragtning 64 i forordningen om endelig told, og ovenstående tabel viste undersøgelsen, at den ikke-dumpede import udgjorde en begrænset andel af den samlede import fra de pågældende lande, og at den steg forholdsvis mindre end dumpingimporten i den betragtede periode. Den ikke-dumpede import tegnede sig faktisk for ca. 15-18 % af den samlede importmængde fra de pågældende lande i 2007 og kun for ca. 10-13 % i UP.
(24)
Den fornyede undersøgelse viser, at de gennemsnitlige priser for den ikke-dumpede import fra Ecogreen faldt med 9 % i den betragtede periode, men de forblev stabile mellem 2009 og UP.
4. Skade
4.1. EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen
(25)
Konklusionerne i betragtning 57-61 i forordningen om endelige told vedrørende EU-produktionen og EU-erhvervsgrenen er ikke berørt af den fornyede undersøgelse og bekræftes hermed.
4.2. EU-forbruget
(26)
Konklusionerne i betragtning 64-66 i forordningen om midlertidig told, som blev bekræftet af betragtning 62 i forordningen om endelig told forbliver upåvirkede. Det bekræftes, at Unionens forbrug af fedtalkohol, jf. nedenstående tabel, var forholdsvis stabilt og kun steg lidt med 2 % i den betragtede periode. Som nævnt i betragtning 64 i forordningen om midlertidig told blev oplysningerne om forbruget givet i indekseret form af fortrolighedshensyn.
Forbrug
2007
2008
2009
UP
Indeks: 2007 = 100
100
102
97
102
Årlig Δ %
2,2
- 4,8
4,6
4.3. Import til Unionen fra de pågældende lande og prisunderbud
4.3.1. Kumulativ vurdering af dumpingimporten
(27)
Som det var tilfældet i den oprindelige undersøgelse, blev det undersøgt, om en kumulativ vurdering af dumpingimporten for de pågældende tre lande stadig var berettiget i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 3, stk. 4, i lyset af de reviderede dumpingmargener for indonesiske eksporterende producenter, der er nævnt i betragtning 19-21 ovenfor.
(28)
Der mindes om, at grundforordningens artikel 3, stk. 4, fastsætter, at hvis indførslen af en vare fra mere end ét land samtidig er omfattet af antidumpingundersøgelser, kan følgevirkningerne af en sådan indførsel kun vurderes kumulativt, hvis det fastslås, at: a) den dumpingmargen, der er fastlagt for indførslen fra hvert af de pågældende lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i artikel 9, stk. 3, og den indførte mængde fra hvert land ikke er ubetydelig, og b) det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af indførslen på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og den i Unionen fremstillede vare.
(29)
Konklusionerne vedrørende mængden og prisen for dumpingimporten for hvert af de pågældende lande blev taget op til revurdering for den betragtede periode. De oplysninger om importmængden, der er anvendt til at fastsætte de gennemsnitlige priser i tabellen i betragtning 63, litra b), i forordningen om endelig told, er uændret, hvad angår Malaysia og Indien. Oplysningerne vedrørende Indonesien blev revideret for at tage hensyn til det forhold, at en eksporterende producent, som nævnt i betragtning 21, ikke længere blev anset for at have dumpet sine varer på EU-markedet. Den dumpingimport, der for nylig var blevet konstateret, udviklede sig som vist nedenfor. Med henvisning til betragtning 16 ovenfor gives oplysningerne om importmængde i indekseret form for hvert af de pågældende lande.
Dumpingimportmængde
2007
2008
2009
UP
Malaysia
Indeks: 2007 = 100
100
161
141
137
Årlig Δ %
61,4
- 12,5
- 2,9
Indien
Indeks: 2007 = 100
100
118
104
143
Årlig Δ %
18,2
- 11,8
37,5
Indonesien
Indeks: 2008 = 100
100
142
168
Årlig Δ %
42,1
17,9
(30)
Undersøgelsen viste, at mængden af dumpingimport for hvert af de pågældende lande var ikke ubetydelig i UP, og at tilstedeværelsen af dumpingimport på EU-markedet forblev betydelig i den betragtede periode og navnlig i UP. Det forhold, at det blev konstateret ved ændringsforordningen, at en af de indonesiske eksporterende producenter ikke foretog dumping, kan ikke ændre ved denne konklusion.
(31)
Konklusionerne vedrørende prisfastsættelsen af dumpingimporten for hvert af de pågældende lande blev også taget op til revurdering for den betragtede periode og fremgår af tabellen nedenfor. Priserne i tabellen i betragtning 63, litra b), i forordningen om endelig told, er uændret, hvad angår Malaysia og Indien. Oplysningerne vedrørende Indonesien blev revideret for at tage hensyn til det forhold, at en eksporterende producent, som nævnt i betragtning 21, ikke længere blev anset for at have dumpet sine varer på EU-markedet. Med hensyn til betragtning 16 er oplysningerne om prisen hos den indonesiske eksportør, der blev anset for at foretage dumping, givet i indekseret form.
Import ifølge Eurostat (justeret for at dække den pågældende vare og dumpingimport)
2007
2008
2009
UP
Gennemsnitlig pris i EUR pr. ton (Malaysia)
911
944
799
857
Indeks: 2007 = 100
100
104
88
94
Årlig Δ %
3,6
- 15,4
7,3
Gennemsnitlig pris i EUR pr. ton (Indien)
997
1 141
897
915
Indeks: 2007 = 100
100
114
90
92
Årlig Δ %
14,4
- 21,4
2,1
Gennemsnitlig pris i EUR pr. ton (Indonesien)
Indeks: 2008 = 100
100
70
72
Årlig Δ %
-30,0
2,6
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser
(32)
Undersøgelsen viste, at med undtagelse af 2007, hvor der ikke var import fra Indonesien, var prisfastsættelsen hos indonesiske eksporterende producenter næsten den samme som i den oprindelige undersøgelse. Deraf følger, at konklusionen i betragtning 63, litra b), i forordningen om endelig told om, at prisfastsættelsen og prisadfærden i de pågældende lande stort set var identiske navnlig i UP, kan bekræftes. Konstateringen i ændringsforordningen af, at en af de indonesiske eksporterende producenter ikke foretog dumping, kan ikke ændre ved denne konklusion.
(33)
Desuden er de konklusioner, der er fremsat i betragtning 127 i forordningen om midlertidig told og bekræftet i betragtning 122 i forordningen om endelig told, herunder navnlig om, at de skadestærskler, der var blevet fastlagt for de pågældende lande, lå betydeligt over minimumsgrænsen på 2 %, også fortsat gyldige. Endvidere blev salgskanalerne og pristendenserne for hvert af de pågældende lande analyseret, og det blev konstateret, at de var ens, jf. ovenstående tabel. De pågældende landes importpriser fulgte en faldende tendens efter kulminationen i 2008 og var på globalt plan særligt lave sammenlignet med EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige priser, som det fremgik af undersøgelsen.
(34)
Nedenstående tabel viser, at markedsandelen for dumpingimporten fra hvert af de pågældende lande steg generelt i den betragtede periode. Med henvisning til betragtning 16 ovenfor anføres oplysningerne i indekseret form.
Dumpingimportens markedsandel
2007
2008
2009
UP
Malaysia
Indeks: 2007 = 100
100
157
145
135
Årlig Δ %
57
- 8
- 7
Indien
Indeks: 2007 = 100
100
115
107
141
Årlig Δ %
15
- 7
31
Indonesien
Indeks: 2008 = 100
100
142
168
Årlig Δ %
50
13
(35)
På grundlag af ovenstående kendsgerninger og betragtninger viser den fornyede undersøgelse, at konklusionerne af den oprindelige undersøgelse vedrørende kumulering er uændrede. Det er derfor opfattelsen, at de betingelser, der er fastsat i grundforordningens artikel 3, stk. 4, vedrørende den kumulative vurdering af dumpingimporten fra de pågældende lande, fortsat er opfyldt. Virkningerne af dumpingimporten med oprindelse i de pågældende lande kan således vurderes samlet i forbindelse med den fornyede undersøgelse af spørgsmålet om skade og årsagssammenhæng.
4.3.2. Mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten
(36)
For at fastslå omfanget af den kumulerede dumpingimport på EU-markedet i den betragtede periode er der taget hensyn til, at ændringsforordningen bekræftede de positive konklusioner om dumping for alle eksporterende producenter i Indonesien med undtagelse af Ecogreen. Deres eksport anses for at være til dumpingpriser og er dermed fortsat pålagt antidumpingtold.
(37)
Den fornyede undersøgelse tager ligeledes hensyn til, at de dumpingmargener, der var blevet fastlagt i den oprindelige undersøgelse for alle eksporterende producenter i Indien og Malaysia, forbliver uændrede, og at deres import anses for at være til dumpingpriser og dermed fortsat underlagt antidumpingtold.
(38)
Mængden af dumpingimport fra de pågældende lande er blevet justeret ved at fratrække mængden af den ikke-dumpede import fra en indonesisk eksporterende producent, jf. betragtning 29 ovenfor.
(39)
På grundlag af ovenstående bør de data, der er nævnt i betragtning 70 i forordningen om midlertidig told, og som er bekræftet i betragtning 64 i forordningen om endelig told, og konklusionerne i betragtning 71-73 i forordningen om midlertidig told vedrørende vurdering af dumpingimporten i den betragtede periode, som bekræftet i betragtning 65 i forordningen om endelig told, revideres som vist nedenfor. Med henvisning til betragtning 16 ovenfor gives oplysningerne om den samlede importmængde og markedsandel for dumpingimporten i indekseret form.
Dumpingimport fra de pågældende lande
2007
2008
2009
UP
Ton
Indeks: 2007 = 100
100
167
155
165
Årlig Δ %
67,0
- 7,3
6,5
Markedsandel
Indeks: 2007 = 100
100
163
159
162
Årlig Δ %
62,7
- 2,3
1,8
Gennemsnitlig pris (EUR/ton) for dumpingimport
931
1 007
827
878
Indeks: 2007 = 100
100
108
89
94
Årlig Δ %
8,2
- 17,9
6,1
Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelser
(40)
Mængden af den dumpingimport fra de pågældende lande, som er konstateret i denne nye undersøgelse, steg betydeligt med 65 % i den betragtede periode. Den største stigning registreredes mellem 2007 og 2008, hvor importen steg med 67 %. Derefter faldt importen en anelse i 2009 og steg igen i UP næsten op til niveauet for 2008.
(41)
De reviderede gennemsnitspriser på dumpingimporten fra de pågældende lande svingede voldsomt i den betragtede periode, svarende til en samlet nedgang på 6 %. Men det er værd at bemærke, at mellem 2008 og UP var nedgangen på hele 14 %. I hele den betragtede periode var gennemsnitspriserne på importen fra de pågældende lande konstant lavere end de priser, der var blevet fastsat i resten af verden, og de underbød EU-erhvervsgrenens priser og førte til en stigning i markedsandelen for dumpingimporten.
(42)
Markedsandelen for dumpingimporten fra de pågældende lande steg betydeligt med 62 % i den betragtede periode. Den største stigning fandt sted mellem 2007 og 2008. Der kunne konstateres en lettere nedgang i importen under den økonomiske krise, hvilket reducerede de pågældende landes markedsandel en anelse med 4 % mellem 2008 og 2009, men importen genvandt dog markedsandel inden udgangen af den betragtede periode.
(43)
Udelukkelsen af den ikke-dumpede import fra Ecogreen ændrer derfor ikke på nogen måde konklusionerne af den oprindelige undersøgelse vedrørende mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten, som derfor bekræftes.
4.3.3. Prisunderbud
(44)
Det skal erindres, at der i betragtning 74-75 i forordningen om midlertidig told blev redegjort for intervaller i forbindelse med de prisunderbud, der konstateredes i forbindelse med den oprindelige undersøgelse, og de blev bekræftet i betragtning 67 i forordningen om endelig told. De individuelle beregninger, der er foretaget for hver af de pågældende eksportører, blev ikke påvirket af ændringsforordningen. Disse konklusioner bekræftes derfor.
(45)
Det gennemsnitligt konstaterede prisunderbud for dumpingimporten, som blev vurderet kumulativt for tre lande tilsammen efter udelukkelsen af den ikke-dumpede import, er på 2 %. Dette tilsyneladende lave underbud skal ses i lyset af, at EU-erhvervsgrenen så sig tvunget til at sænke sine priser som følge af tilstedeværelsen af lavprisimport på EU-markedet. Disse priser dækkede dog ikke produktionsomkostningerne, navnlig i UP. Det gennemsnitlige underbud for dumpingimporten vurderet kumulativt, med undtagelse af Ecogreen, var på 22 %.
(46)
Som reaktion på fremlæggelsen af Kommissionens konklusioner hævdede en importør af fedtalkoholer med oprindelse i Indonesien, at gennemsnitsprisen for den ikke-dumpede import ville være lavere end den gennemsnitlige pris for importerede varer produceret af den indonesiske eksporterende producent, der fortsat var underlagt foranstaltninger. Imidlertid påvirker denne påstand ikke konstateringen af prisunderbud for dumpingimporten vurderet kumulativt.
4.4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation
(47)
Konklusionerne i betragtning 76-91 i forordningen om midlertidig told, som blev bekræftet i betragtning 71-84 i forordningen om endelig told, vedrørende EU-erhvervsgrenens økonomiske situation påvirkes ikke af ændringsforordningen og kan derfor bekræftes.
(48)
Det skal erindres, at den oprindelige undersøgelse har vist, at de fleste skadesindikatorer vedrørende EU-erhvervsgrenen, såsom produktion (- 17 %), kapacitetsudnyttelse (- 15 %), salgsmængde (- 18 %), markedsandel (- 12 %) og beskæftigelse (- 13 %), forværredes i den betragtede periode. Navnlig blev skadesindikatorerne vedrørende EU-erhvervsgrenens finansielle resultater, som f.eks. likviditet og rentabilitet, påvirket i alvorlig grad. Det betyder, at EU-erhvervsgrenens evne til at rejse kapital blev undermineret, navnlig i UP.
(49)
Ud fra ovenstående blev konklusionen om, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5, bekræftet.
5. Årsagssammenhæng
(50)
I forlængelse af bekræftelsen af, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, blev det revurderet, om der fortsat er en årsagssammenhæng mellem nævnte skade efter de reviderede konklusioner vedrørende dumping som fastslået i ændringsforordningen og den reviderede dumpingimport fra de pågældende lande.
5.1. Dumpingimportens virkninger
(51)
Som vist i betragtning 26 var EU-forbruget forholdsvis stabilt og steg kun med 2 % i den betragtede periode.
(52)
Tabellen i betragtning 39 ovenfor, som udelukker importen fra den indonesiske eksportør, der ved ændringsforordningen fandtes ikke at have dumpet sine varer på EU-markedet, viser, at den reviderede mængde af dumpingimport fra de tre pågældende lande fortsat var betydelig, og at den steg kraftigt med over 60 000 ton i absolutte tal og med over 60 % i relative tal i den betragtede periode. Ligeledes steg markedsandelen for dumpingimporten kraftigt og øgedes med mere end 5 procentpoint i samme periode.
(53)
Disse tendenser er meget lig de tendenser, der blev fastslået i den oprindelige undersøgelse, navnlig i betragtning 86-94 i forordningen om endelig told. Stigningen i markedsandelen, som i den oprindelige undersøgelse blev fastsat til 57 %, anses nu med de reviderede data for at være på mere end 60 % i den betragtede periode.
(54)
Rent faktisk bekræftede den fornyede undersøgelse, at dumpingimporten fra de pågældende lande fra 2008 udøvede pres på EU-erhvervsgrenen, da denne import steg med 67 %. I det pågældende år var dumpingimportens priser, jf. betragtning 39, meget lavere end EU-erhvervsgrenens priser. Dette resulterede i et betydeligt fald i salgsmængden (- 15,4 %) og markedsandelen for EU-erhvervsgrenen, som den aldrig genvandt i resten af den betragtede periode. Samtidig forøgede dumpingimporten fra de pågældende lande sin markedsandel med over 9 procentpoint.
(55)
Det blev påvist i betragtning 72 i forordningen om endelig told, at EU-erhvervsgrenen for at imødegå dette pres blev nødt til at sænke sine salgspriser væsentligt med 16,9 % i 2009 og endda yderligere måtte reducere dem med 5,3 % i UP. Selv om denne prisadfærd gjorde det muligt for EU-erhvervsgrenen at begrænse tabet af markedsandel, førte det til et betydeligt samlet tab i den betragtede periode, jf. betragtning 86 i forordningen om midlertidig told og som bekræftet i betragtning 78 i forordningen om endelig told. Denne situation faldt sammen med tilstedeværelsen af store mængder lavprisdumpingimport på EU-markedet, navnlig i UP.
(56)
Selv om det absolutte omfang af dumpingimporten fra de pågældende lande faldt med 7,3 %, blev det i 2009 i tråd med den økonomiske afmatning og EU-markedets konjunkturnedgang konstateret, at gennemsnitsprisen for dumpingimporten faldt med 17,9 %, dvs. mere end den tilbagegang på 16,9 %, der gjorde sig gældende for EU-erhvervsgrenens priser. I UP blev EU-erhvervsgrenen nødt til at sænke priserne og akkumulerede finansielle tab.
(57)
Ovenstående betragtninger viser de alvorlige konsekvenser, som store mængder lavprisdumpingimport på EU-markedet havde for EU-erhvervsgrenens prisadfærd på sit vigtigste marked, og de negative virkninger, som dette havde for den økonomiske situation særligt i UP.
(58)
Ovennævnte importør hævdede, at i analysen af årsagssammenhængen burde den resterende dumpingimport fra Indonesien ikke kumuleres med importen med oprindelse i Indien og Malaysia på grundlag af faktorer, som f.eks. den stabile markedsandel, det højere prisniveau, det manglende underbud, den lavere underbudsmargen på de indonesiske importvarer og den sideløbende udvikling i markedsandelen for Indonesien og EU-erhvervsgrenen. Importøren hævdede endvidere, at der ikke fandtes nogen årsagssammenhæng mellem skaden og dumpingimporten fra Indonesien, når først den ikke er kumuleret.
(59)
Påstanden blev afvist, fordi de faktorer, der blev gjort gældende af importøren undertiden på et selektivt grundlag, ikke betragtes som relevante, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 4, med henblik på at fastslå, hvorvidt der bør anvendes kumulation, navnlig for så vidt angår konkurrencevilkårene mellem de importerede varer og samme EU-varer. Den oprindelige undersøgelse konkluderede faktisk, at den pågældende vare er en foreløbig råvare, der hovedsagelig anvendes som input til fremstilling af fedtalkoholsulfater, fedtalkoholethoxylater og fedtalkoholethersulfater, og at den importerede vare konkurrerer direkte med EU-fremstillede varer, uanset oprindelseslandet. Konkurrencens ensartethed på EU-markedet berettiger derfor til at foretage en kumulativ vurdering af importen i henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 4, litra b). Importørens argumenter beskæftiger sig ikke med denne konklusion og kan kun være relevante, når der anvendes en ikke-kumulativ vurdering. Da der ikke er noget grundlag for at ændre konklusionerne af den oprindelige undersøgelse vedrørende kumulering, bekræftes analysen af virkningerne af dumpingimporten.
(60)
Det skal desuden bemærkes, at den resterende indonesiske import skete til dumpingpriser, at importens markedsandel blev kraftigt forøget i den pågældende periode, og at den underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser.
(61)
Endelig nævnte importøren, at Ecogreen underbød mere end den anden indonesiske eksporterende producent, og da Ecogreens import blev anset for at have en ubetydelig indflydelse, bør den samme konklusion derfor nødvendigvis gælde for den resterende indonesiske import.
(62)
Denne konklusion er baseret på en forkert forudsætning. Domstolens afgørelse medførte en ændring i dumpingberegningen for Ecogreen, som efterfølgende blev anset for at være ubetydelig. Det er kun af denne grund, at Ecogreens import må anses for at være ubetydelig. Påstanden afvises derfor.
(63)
På baggrund af ovenstående konklusioner konkluderes det, at dumpingimporten forvoldte EU-erhvervsgrenen væsentlig skade.
5.2. Andre faktorers indvirkning
(64)
Indvirkningen af andre faktorer på EU-erhvervsgrenens situation i forbindelse med årsagssammenhæng blev ligeledes taget op til fornyet undersøgelse.
5.2.1. Ikke-dumpet import fra Indonesien
(65)
Som nævnt i betragtning 23 steg den ikke-dumpede import forholdsvis mindre end dumpingimporten og udgjorde kun en begrænset andel af den samlede import fra de pågældende lande i UP. Endvidere viste undersøgelsen også, at denne import kun havde en beskeden markedsandel i den betragtede periode og navnlig i UP.
(66)
Mængden af dumpingimporten steg med 6,5 % mellem 2009 og UP, dvs. mere end markedsopsvinget, hvilket fremgår af stigningen på 4,6 % i EU-forbruget, og vandt dermed markedsandel.
(67)
Det er således opfattelsen, at eventuelle virkninger, som den ikke-dumpede import måtte have haft på EU-markedet i UP, ikke kan opveje den betydelige negative virkning af dumpingimporten, som er nærmere beskrevet i betragtning 51-57.
(68)
Ud fra ovennævnte konklusion er det opfattelsen, at tilstedeværelsen af ikke-dumpet import fra Ecogreen på EU-markedet i UP ikke er af en sådan art, at den kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.
5.2.2. Andre faktorer, der blev undersøgt i den oprindelige undersøgelse
(69)
I den oprindelige undersøgelse var de øvrige faktorer, som blev undersøgt i forbindelse med de eventuelle årsager til den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, følgende: importen til Unionen fra resten af verden, EU-erhvervsgrenens eksportresultater, den økonomiske krises indvirkning og salget af de forgrenede isomerer, som ikke er omfattet af varedækningen.
(70)
Da disse faktorer ikke er påvirket af de reviderede dumpingmargener, der blev fastlagt for de indonesiske eksporterende producenter, bekræftes undersøgelsesresultaterne og konklusionen i betragtning 95-100 i forordningen om endelig told, for så vidt angår disse faktorer. Indvirkningen af disse faktorer er ikke af en sådan beskaffenhed, at den bryder årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
5.3. Konklusion om årsagssammenhæng
(71)
Den aktuelle fornyede undersøgelse viser, at der stadig er en klar og direkte forbindelse mellem stigningen i mængden og den negative prisindvirkning af dumpingimporten og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i UP.
(72)
Ovenstående analyse viser, at mængden af ikke-dumpet import var begrænset i forhold til størstedelen af de dumpingvarer, der blev importeret fra de pågældende lande. På baggrund af et forholdsvis stabilt forbrug steg denne dumpingimport betydeligt både i absolutte og i relative tal i den betragtede periode, og dens tilstedeværelse har haft en betydelig negativ indvirkning på EU-markedet. Det blev rent faktisk konstateret, at på grund af den skævhed, der opstod på markedet, måtte EU-erhvervsgrenen sænke sine priser betydeligt med 22,2 % fra 2008 og kunne ikke dække sine omkostninger og opnå en rimelig fortjeneste, især i UP.
(73)
Den fornyede undersøgelse bekræftede også, at virkningerne af andre faktorer end dumpingimporten ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(74)
Det fremgår derfor af den genoptagne undersøgelse, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Indien, Indonesien og Malaysia og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i UP. Konklusionerne i betragtning 101-102 i forordningen om endelig told bekræftes hermed.
6. Unionens interesser
(75)
Konklusionen i betragtning 118 i forordningen om endelig told vedrørende Unionens interesser har ikke vist sig at blive påvirket af ændringsforordningen og bekræftes hermed.
C. REVURDERING AF DE ENDELIGE FORANSTALTNINGER
(76)
Som det fremgår af ovenstående, viste den fornyede undersøgelse af de relevante kendsgerninger og konklusioner, der blev fastslået i den oprindelige undersøgelse, under hensyntagen til de nye dumpingmargener som fastlagt i ændringsforordningen, at den resterende dumpingimport fra Indien, Indonesien og Malaysia til EU-markedet forvoldte væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen i UP.
(77)
I betragtning af konklusionerne af den oprindelige undersøgelse vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser og i betragtning af, at den aktuelle fornyede undersøgelse har bekræftet, at der er en årsagssammenhæng mellem den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og den resterende dumpingimport fra de pågældende lande, bør de endelige foranstaltninger indført ved ændringsforordningen bekræftes på samme niveau. Det konkluderes derfor, at denne genoptagne undersøgelse bør afsluttes uden ændring af de endelige foranstaltninger, der var blevet indført ved forordningen om endelig told.
(78)
De gældende antidumpingforanstaltninger, som fastsat i Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1138/2011 og ændret ved Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 1241/2012, er fortsat gyldige og bør derfor forblive i kraft. Det skal erindres, at de indførte foranstaltninger var i form af en specifik told og blev fastsat for hver af de pågældende eksporterende producenter, som følger:
Land
Virksomhed
Endelig specifik antidumpingtold
(EUR pr. ton netto)
Indien
VVF (Indien) Ltd
46,98
Alle andre virksomheder
86,99
Indonesien
P.T. Ecogreen Oleochemicals
0,00
P.T. Musim Mas
45,63
Alle andre virksomheder
45,63
Malaysia
KL-Kepong Oleomas Sdn.Bhd.
35,19
Emery Oleochemicals (M) Sdn. Bhd.
61,01
Fatty Chemical Malaysia Sdn. Bhd.
51,07
Alle andre virksomheder
61,01
(79)
Myndighederne i de pågældende lande, eksportørerne og deres sammenslutninger, alle interesserede parter i Unionen, navnlig EU-erhvervsgrenen, importører, sammenslutninger af brugere og forhandlere, blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at afslutte den delvise genoptagelse af den fornyede undersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af fedtalkohol fra de pågældende lande og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger og blive hørt. Der er blevet taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra disse parter, men det har ikke ændret konklusionerne i denne forordning.
(80)
En eksporterende producent tilbød at afgive et pristilsagn i henhold til grundforordningens artikel 8, stk. 1.
(81)
Det konstateredes især, at den pågældende eksporterende producent fremstiller en række varer ud over den pågældende vare og sælger disse andre varer til de samme kunder. Dette ville skabe en alvorlig risiko for krydskompensation og gøre effektiv overvågning af pristilsagnet meget vanskeligt og dermed underminere effektiviteten af et pristilsagn i den aktuelle sag. På dette grundlag konkluderede Kommissionen, at tilsagnet ikke kunne godtages.
(82)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra det i henhold til artikel 15, stk. 1, nedsatte udvalg -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Den delvise genoptagelse af antidumpingundersøgelsen af importen af mættede fedtalkoholer med en carbonkædelængde på C8, C10, C12, C14, C16 eller C18 (ekskl. forgrenede isomerer), herunder rene mættede fedtalkoholer (også benævnt »single cuts«), blandinger, der hovedsageligt indeholder en kombination af carbonkædelængderne C6-C8, C6-C10, C8-C10, C10-C12 (normalt klassificeret som C8-C10), blandinger, der hovedsagelig indeholder en kombination af carbonkædelængderne C12-C14, C12-C16, C12-C18, C14-C16 (normalt klassificeret som C12-C14), og blandinger, der hovedsageligt indeholder en kombination af carbonkædelængderne C16-C18, som i øjeblikket henhører under KN-kode ex 2905 16 85, 2905 17 00, ex 2905 19 00 og ex 3823 70 00 (Taric-kode 2905216285210, 2905219200260, 3823270200211 og 3823700091), med oprindelse i Indien, Indonesien og Malaysia, afsluttes hermed uden ændring af den gældende told.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 26. maj 2014.