РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 56/2013 НА КОМИСИЯТА
от 16 януари 2013 година
за изменение на приложения I и IV към Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 999/2001 на Европейския парламент и на Съвета от 22 май 2001 г. относно определяне на правила за превенция, контрол и ликвидиране на някои трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (1), и по-специално член 23, първа алинея от него,
като има предвид, че:
(1)
С Регламент (ЕО) № 999/2001 се определят правила за превенция, контрол и ликвидиране на трансмисивни спонгиформни енцефалопатии (наричани по-нататък „ТСЕ“) при животните. Той се прилага за производството и пускането на пазара на живи животни и продукти от животински произход, а в някои конкретни случаи - и за износа им.
(2)
В член 7, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 999/2001 се забранява храненето на преживни животни с протеини, добити от животни. С член 7, параграф 2 от посочения регламент обхватът на тази забрана се разширява към животни, различни от преживните, а по отношение на храненето на тези животни с продукти от животински произход забраната се ограничава в съответствие с приложение IV.
(3)
С приложение IV към Регламент (ЕО) № 999/2001 обхватът на забраната по член 7, параграф 1 се разширява към храненето на непреживни селскостопански животни, с изключение на храненето на месоядни животни, от които се добиват кожи (с козина), включително и с преработен животински протеин (наричан по-нататък „ПЖП“). Чрез дерогация и при специфични условия с приложение IV се разрешава храненето на непреживни селскостопански животни с определен ПЖП.
(4)
С член 11 от Регламент (ЕО) № 1069/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. за установяване на здравни правила относно странични животински продукти и производни продукти, непредназначени за консумация от човека, и за отмяна на Регламент (ЕО) № 1774/2002 (Регламент за страничните животински продукти) (2) се забранява храненето на сухоземни животни от даден вид, различни от животните с ценна кожа, с ПЖП, получен от тела или части от тялото на животни от същия вид. Разпоредбите на посочения член забраняват и храненето на риба, отглеждана в развъдници, с ПЖП, получен от тялото или части от тялото на отглеждана в развъдници риба от същия вид.
(5)
На 16 юли 2010 г. беше прието съобщението на Комисията до Европейския парламент и Съвета „Пътна карта относно ТСЕ 2 - Стратегически документ относно трансмисивните спонгиформни енцефалопатии за периода 2010-2015 г.“ (3). В него са набелязани аспекти, по отношение на които могат да се внесат евентуални бъдещи промени в законодателството на Съюза във връзка с ТСЕ. Също така в Съобщението е подчертано, че изменението на разпоредбите по отношение на ТСЕ следва основно да се ръководи от научните становища и техническите аспекти по контрола и прилагането на новите мерки.
(6)
Наред с другото в Съобщението е обърнато внимание на прегледа на настоящите разпоредби във връзка със забраните на фуражи съгласно законодателството на Съюза. Въз основа на две научни становища, изготвени съответно на 24 януари 2007 г. (4) и 17 ноември 2007 г. (5) от Експертната група по биологични опасности (наричана по-нататък „ЕГБО“) към Европейския орган за безопасност на храните (наричан по-нататък „ЕОБХ“), в Съобщението е подчертано, че не са били установени случаи на ТСЕ при непреживни селскостопански животни в естествени условия и че рискът от предаване на спонгиформна енцефалопатия по говедата (наричана по-нататък „СЕГ“) между непреживни животни е незначителен, ако се избягва вътрешновидовото рециклиране. Поради тази причина в Съобщението се заключава, че може да се разгледа възможността за отмяна на забраната за използване на ПЖП от непреживни животни във фуражите за непреживни животни, но без да се премахва действащата забрана на вътрешновидовото рециклиране и само ако съществуват валидирани аналитични техники за определяне на вида животни, от които произхожда ПЖП, и само ако правилно се насочва ПЖП от различни видове.
(7)
На 29 ноември 2010 г. Съветът прие заключения във връзка с посоченото съобщение (6). В тях се отчита ключовото значение на забраната за използване на ПЖП във фуражите за селскостопански животни с оглед превенция на разпространението на СЕГ чрез фуражите, като така забраната има основна роля за намаляване на случаите на тази болест по говедата. Също така Съветът счита, че наличието на ефективни и валидирани изследвания за разграничаване на ПЖП, произхождащ от различни видове, от една страна, и извършването на внимателен анализ на рисковете за здравето на животните и хората при отмяна на забраните, от друга страна, са основни и задължителни предпоставки, за да се разреши отново използването на преработени животински протеини от непреживни животни за храна на непреживни животни от други видове.
(8)
На 9 декември 2010 г. ЕГБО към ЕОБХ прие научно становище във връзка с прегледа на количествената оценка на риска (наричана по-нататък „КОР“) от СЕГ, дължащ се на преработени животински протеини (7). В него се заключава, че „въз основа на данните от наблюдението през 2009 г. на СЕГ в Съюза, при допускане на замърсяване от 0,1 % (границата на откриване за ПЖП във фуражите) с ПЖП от непреживни животни и според модела на ЕОБХ за КОР по отношение на ПЖП, очакваният общ среден брой инфекциозни агенти, които биха могли да проникнат във фуражите за говеда в Съюза за една година, би възлизал на 0,2 орални инфекциозни дози за 50 % при говедата“. Според ЕГБО „това би означавало, че може да се очаква на година в Съюза да има по-малко от едно допълнително заразено със СЕГ животно в популацията от говеда, като доверителният интервал ще е над 95 %“.
(9)
В резолюцията на Европейския парламент от 8 март 2011 г. относно дефицита на протеинови култури в ЕС: намиране на решение на един отдавна съществуващ проблем (8), се призовава Комисията да представи законодателно предложение пред Парламента и Съвета, с което да се разреши използването на ПЖП от отпадъци от клане на животни за производството на фуражи за едностомашни животни (свине и домашни птици), при условие че съставките произхождат от месо, одобрено за консумация от човека, и при пълно спазване и контрол на забраната за вътрешновидовото рециклиране и принудителния канибализъм.
(10)
По-конкретно, предвид съществуващия дефицит на протеинови култури в Съюза, с резолюцията на Европейския парламент от 6 юли 2011 г. относно законодателството на ЕС относно трансмисивните спонгиформни енцефалопатии (ТСЕ) и свързания с тях контрол върху фуражите и храните - прилагане и перспективи (9), се подкрепя намерението на Комисията да отмени разпоредбите в законодателството на Съюза, които забраняват храненето на непреживни животни с ПЖП, при условие че се касае за нетревопасни животни и се спазват определени условия.
(11)
В посочената резолюция се обръща внимание на това, че производствените и стерилизационните методи, използвани за ПЖП, трябва да отговарят на най-високите норми за безопасност и на правилата, установени в Регламент (ЕО) № 1069/2009, и да се основават на най-новите и безопасни съществуващи технологии. В нея се призовава за запазване на съществуващите забрани на вътрешновидовото рециклиране, за цялостно отделяне на производствените вериги на ПЖП, получен от различни видове, за контрол от компетентните органи в държавите членки на отделянето на тези производствени вериги и за извършване на одит от Комисията. Освен това в Резолюцията се заявява, че преди отмяна на забраната по отношение на фуражите, трябва да се въведе надежден метод за всеки отделен вид, за да се идентифицира животинският вид, от който произхождат протеините във фуражите за животните, съдържащи ПЖП, така че да могат да се изключат вътрешновидовото рециклиране и наличието на ПЖП и да се забрани производството на ПЖП от материали от категория 1 или 2, а за производството на ПЖП да се използват единствено материали от категория 3, които са годни за консумация от човека. В Резолюцията се отхвърля използването на ПЖП, получен от непреживни или преживни животни, във фуражи за преживни животни.
(12)
На 9 март 2012 г. референтната лаборатория на Европейския съюз за животински протеини в хранителните смески валидира нов диагностичен метод на базата на ДНК за откриване на много ниско ниво на материал от преживни животни, който може да присъства във фуражите (10). Методът може да се използва за извършване на рутинния контрол на ПЖП и комбинирания фураж, съдържащ ПЖП, за да се проверява за липсата на протеини от преживни животни.
(13)
Понастоящем няма валидиран диагностичен метод, с който да се открива наличието на материал от свине или домашни птици във фуражите. По тази причина не би било възможно да се осъществява контрол върху правилното прилагане на забраната на вътрешновидовото рециклиране, ако отново се разрешат използването на ПЖП от свине във фуражите за домашни птици и използването на преработени животински протеини от домашни птици във фуражите за свине.
(14)
Производството на аквакултури не поражда никакви опасения по отношение на спазването на забраната на вътрешновидовото рециклиране, тъй като настоящите изисквания към веригата за използване на рибно брашно във фуражите за аквакултурни животни вече доказаха ефективността си.
(15)
По тази причина, освен рибното брашно и комбинирания фураж с рибно брашно, които вече са разрешени за хранене на непреживни животни, ПЖП от непреживни животни и фуражните продукти с такъв ПЖП следва отново да се разрешат при храненето на аквакултурните животни. При събирането, транспортирането и преработката на тези продукти следва да се прилагат стриктни изисквания, за да се избегне рискът от кръстосано замърсяване с протеин от преживни животни. Освен това следва редовно да се вземат проби и да се извършва анализ на ПЖП и комбинирания фураж с такъв ПЖП, за да се проверява за липсата на кръстосано замърсяване с протеини от преживни животни.
(16)
Поради това следва да се отмени забраната за хранене на аквакултурните животни с ПЖП от непреживни животни, установена в приложение IV към Регламент (ЕО) № 999/2001. За по-голяма яснота на законодателството на Съюза е целесъобразно да се замени цялото приложение IV с текста на приложение IV, така както е формулиран в приложението към настоящия регламент.
(17)
Точка 1 от приложение I към Регламент (ЕО) № 999/2001 съдържа препратки към определения на фуражни продукти и непредназначени за консумация от човека странични животински продукти, установени в правни актове на Съюза, които вече са отменени. С оглед на яснотата на законодателството на Съюза тези позовавания следва да се заменят с препратки към съответните определения в действащи правни актове. Поради това приложение I към Регламент (ЕО) № 999/2001 следва да се измени в съответствие с приложението към настоящия регламент.
(18)
Тъй като държавите членки и икономическите оператори във фуражния сектор се нуждаят от достатъчно време, за да приведат процедурите си за контрол в съответствие с въведените с настоящия регламент нови изисквания, той не следва да се прилага веднага след влизането му в сила.
(19)
Поради това Регламент (ЕО) № 999/2001 следва съответно да бъде изменен.
(20)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по хранителната верига и здравето на животните,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Приложения I и IV към Регламент (ЕО) № 999/2001 се изменят в съответствие с приложението към настоящия регламент.
Член 2
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 юни 2013 г.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 16 януари 2013 година.
KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 56/2013
af 16. januar 2013
om ændring af bilag I og IV til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 999/2001 af 22. maj 2001 om fastsættelse af regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af visse transmissible spongiforme encephalopatier (1), særlig artikel 23, stk. 1, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I forordning (EF) nr. 999/2001 er der fastsat regler for forebyggelse af, kontrol med og udryddelse af transmissible spongiforme encephalopatier (TSE) hos dyr. Forordningen gælder for produktion og markedsføring af levende dyr og animalske produkter og i visse særlige tilfælde for eksport heraf.
(2)
I henhold til artikel 7, stk. 1, i forordning (EF) nr. 999/2001 er anvendelse af protein fra pattedyr i foder til drøvtyggere forbudt. Dette forbud udvides ved artikel 7, stk. 2, i nævnte forordning til at omfatte andre dyr end drøvtyggere og begrænses, hvad angår fodring af disse dyr med animalske produkter, i overensstemmelse med bilag IV til samme forordning.
(3)
Ved bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001 udvides forbuddet i artikel 7, stk. 1, til at omfatte fodring af andre opdrættede dyr end drøvtyggere, undtagen fodring af kødædende pelsdyr, med bl.a. forarbejdet animalsk protein (PAP). Som undtagelse herfra giver bilag IV mulighed for, såfremt visse særlige betingelser er opfyldt, at fodre andre opdrættede dyr end drøvtyggere med visse PAP.
(4)
Artikel 11 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 af 21. oktober 2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1774/2002 (forordningen om animalske biprodukter) (2) forbyder fodring af landdyr af en given art, bortset fra pelsdyr, med PAP afledt af kroppe eller dele af kroppe af dyr af samme art. Nævnte artikel forbyder også fodring af opdrættede fisk med PAP afledt af kroppe eller dele af kroppe af opdrættede fisk af samme art.
(5)
Den 16. juli 2010 blev Kommissionens meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet - TSE-køreplan 2 - Strategidokument om transmissible spongiforme encephalopatier i 2010-2015 (3) - vedtaget. I meddelelsen skitseres mulige fremtidige ændringer af EU-lovgivningen om TSE. Det understreges også, at enhver revision af TSE-bestemmelserne først og fremmest bør ske på grundlag af videnskabelig rådgivning og tekniske problemstillinger i forbindelse med kontrol og håndhævelse af nye foranstaltninger.
(6)
Meddelelsen omhandler bl.a. revision af de nuværende foderforbudsregler i EU-lovgivningen. På grundlag af to videnskabelige udtalelser afgivet af Ekspertpanelet for Biologiske Farer (BIOHAZ-panelet) under Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) henholdsvis den 24. januar 2007 (4) og den 17. november 2007 (5) anerkendes det i meddelelsen, at der ikke er påvist TSE i andre opdrættede dyr end drøvtyggere under naturlige forhold, og at risikoen for overførsel af bovin spongiform encephalopati (BSE) fra ikke-drøvtyggere til andre ikke-drøvtyggere er ubetydelig, så længe man undgår genanvendelse inden for samme art. I overensstemmelse hermed konkluderes det i meddelelsen, at det kan overvejes at ophæve forbuddet mod at anvende PAP fra ikke-drøvtyggere i foder til ikke-drøvtyggere, men uden at ophæve det eksisterende forbud mod genanvendelse inden for samme art, og kun hvis der foreligger en godkendt analyseteknik til at bestemme, hvilken art de pågældende PAP stammer fra, og en korrekt kanalisering af PAP fra forskellige arter er etableret.
(7)
Den 29. november 2010 vedtog Rådet sine konklusioner om meddelelsen (6). I disse konklusioner erkendes den afgørende betydning, som forbuddet mod anvendelse af PAP i foder til opdrættede dyr har for at forhindre cirkulationen af BSE via foderkæden og for således at spille en afgørende rolle i reduktionen af forekomsten af denne sygdom hos kvægbestanden. I konklusionerne anføres det desuden, at det er en forudsætning for enhver eventuel genindførelse af anvendelsen af PAP fra ikke-drøvtyggere i foder til andre arter af ikke-drøvtyggere, at effektive og validerede forsøg er tilgængelige, så der kan sondres mellem PAP, der stammer fra forskellige arter, og også at der har været en omhyggelig analyse af risiciene ved en lempelse i forhold til dyre- og folkesundheden.
(8)
Den 9. december 2010 vedtog EFSA's BIOHAZ-panel en videnskabelig udtalelse om revisionen af den kvantitative risikovurdering af BSE-risikoen ved PAP (7). Det konkluderedes i udtalelsen - på grundlag af 2009-dataene om BSE-overvågningen i Unionen, med udgangspunkt i en formodet kontaminering med PAP fra ikke-drøvtyggere på 0,1 % (detektionsgrænsen for PAP i foder) og på grundlag af EFSA's kvantitative risikovurderingsmodel for PAP - at den estimerede samlede middel-BSE-infektivitet i kvægfoder pr. år i Unionen ville svare til en Co ID50 (Cattle Oral Infectious Dose 50 %) på 0,2. Det vurderedes i udtalelsen, at dette ville betyde, at der kunne forventes mindre end ét yderligere BSE-inficeret dyr om året i Unionens kvægbestand med en øvre konfidensgrænse på 95 %.
(9)
I Europa-Parlamentets beslutning af 8. marts 2011 om EU's proteinunderskud: Hvad er løsningen på et langvarigt problem? (8) opfordres Kommissionen til at forelægge Parlamentet og Rådet et lovgivningsmæssigt forslag, som tillader anvendelse af PAP fra slagteaffald til fremstilling af foder til enmavede dyr (svin og fjerkræ), forudsat at ingredienserne stammer fra kød, der er godkendt til konsum, og at forbuddet mod genanvendelse inden for samme art og tvungen kannibalisme fuldt ud gennemføres og kontrolleres.
(10)
I Europa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2011 om EU-lovgivning om overførbare spongiforme encephalopatier (TSE) samt om foderstof- og fødevarekontrol i tilknytning hertil - gennemførelse og perspektiver (9) støttes - især på baggrund af det eksisterende proteinunderskud i Unionen - Kommissionens forslag om at ophæve bestemmelserne, der forbyder fodring af ikke-drøvtyggere med PAP, forudsat at dette kun gælder for ikke-drøvtyggere, og at visse betingelser er opfyldt.
(11)
Der opfordres i beslutningen til at sikre, at de produktions- og steriliseringsmetoder, der anvendes til forarbejdning af animalsk protein, er i overensstemmelse med de højeste sikkerhedsstandarder og med de regler, der er nedfældet i forordning (EF) nr. forordning (EF) nr. 1069/2009, og at den nyeste og sikreste tilgængelige teknologi anvendes. Der opfordres til, at de eksisterende forbud mod genanvendelse inden for samme art fortsat skal være gældende, at produktionskanalerne for PAP fra forskellige arter er helt adskilt, og at adskillelsen af disse produktionskanaler kontrolleres af de kompetente myndigheder i medlemsstaterne og revideres af Kommissionen. Det anføres desuden, at der eksisterer en pålidelig artsspecifik metode til at identificere, hvilke dyrearter proteiner i foder, der indeholder PAP, stammer fra, inden ophævelsen af foderforbuddet gennemføres, således at forbuddet mod genanvendelse inden for samme art og forekomst af PAP fra drøvtyggere kan udelukkes, lige som det fastholdes, at produktion af PAP fra kategori 1- eller kategori 2-materiale er forbudt, og at kun kategori 3-materiale egnet til menneskeføde må anvendes til fremstilling af PAP. I beslutningen afvises anvendelsen af PAP fra ikke-drøvtyggere eller drøvtyggere i foder til drøvtyggere.
(12)
Den 9. marts 2012 validerede EU-referencelaboratoriet for animalske proteiner i foderstoffer (EURL-AP) en ny diagnostisk, DNA-baseret metode, som gør det muligt at påvise meget små koncentrationer af drøvtyggermateriale, der måtte være til stede i foder (10). Metoden kan anvendes til rutinemæssig kontrol af PAP og foderblandinger indeholdende PAP til verifikation af, at disse ikke indeholder proteiner fra drøvtyggere.
(13)
Der er ikke p.t. valideret nogen diagnostisk metode, der gør det muligt at påvise forekomst af svine- eller fjerkræmateriale i foder. Det ville derfor ikke være muligt at kontrollere, at forbuddet mod genanvendelse inden for samme art gennemføres korrekt, hvis det igen blev tilladt at anvende PAP fra svin i fjerkræfoder og PAP fra fjerkræ i svinefoder.
(14)
Akvakulturproduktion giver ikke anledning til bekymringer for så vidt angår overholdelse af forbuddet mod genanvendelse inden for samme art, idet de nuværende kanaliseringskrav vedrørende anvendelse af fiskemel i foder til akvakulturdyr allerede har vist sig at være effektive.
(15)
Bortset fra fiskemel og foderblandinger indeholdende fiskemel, der allerede er tilladt i foder til ikke-drøvtyggere, bør PAP fra ikke-drøvtyggere og foderstoffer indeholdende sådant PAP derfor igen være tilladt i foder til akvakulturdyr. Der bør gælde strenge krav under indsamling, transport og forarbejdning af disse produkter for at undgå enhver risiko for krydskontaminering med protein fra drøvtyggere. Der bør desuden regelmæssigt udtages prøver og foretages analyser af det pågældende PAP og foderblandinger indeholdende dette PAP til kontrol af, at der ikke forekommer krydskontaminering med drøvtyggerproteiner.
(16)
Forbuddet mod at fodre akvakulturdyr med PAP fra ikke-drøvtyggere, som er fastsat i bilag IV til forordning (EF) nr. 999/2001, bør derfor ophæves. Af hensyn til klarheden i EU-lovgivningen bør hele bilag IV erstattes af bilag IV som fastsat i bilaget til nærværende forordning.
(17)
Der henvises i punkt 1 i bilag I til forordning (EF) nr. 999/2001 til definitioner af foder (eller foderstoffer) og animalske biprodukter, som ikke er bestemt til konsum, der er fastsat i EU-retsakter, som siden er blevet ophævet. Af hensyn til klarheden i EU-lovgivningen bør disse henvisninger erstattes af henvisninger til de respektive definitioner i gældende retsakter. Bilag I til forordning (EF) nr. 999/2001 bør derfor ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.
(18)
Eftersom medlemsstaterne og de erhvervsdrivende i fodersektoren har brug for tilstrækkelig tid til at tilpasse deres kontrolprocedurer til de nye krav, der indføres ved denne forordning, bør forordningen ikke finde anvendelse umiddelbart efter dens ikrafttræden.
(19)
Forordning (EF) nr. 999/2001 bør således ændres i overensstemmelse hermed.
(20)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Bilag I og IV til forordning (EC) nr. 999/2001 ændres som angivet i bilaget til nærværende forordning.
Artikel 2
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. juni 2013.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 16. januar 2013.