ДЕЛЕГИРАН РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 604/2014 НА КОМИСИЯТА
от 4 март 2014 година
за допълване на Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета по отношение на регулаторните технически стандарти във връзка с качествените и подходящите количествени критерии за установяване на категориите персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2013/36/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 26 юни 2013 година относно достъпа до осъществяването на дейност от кредитните институции и относно пруденциалния надзор върху кредитните институции и инвестиционните посредници, за изменение на Директива 2002/87/ЕО и за отмяна на директиви 2006/48/ЕО и 2006/49/ЕО (1), и по-специално член 94, параграф 2 от нея,
като има предвид, че:
(1)
Директива 2013/36/ЕС, и по-специално член 74 от нея, изисква институциите да разполагат с надеждни правила за управление и ефективни процеси за установяване, управление, контрол и докладване на рисковете, на които са изложени или могат да бъдат изложени. Тези правила и процеси трябва да бъдат всеобхватни и пропорционални на естеството, обхвата и сложността на рисковете, присъщи на бизнес модела и дейностите на институцията. Те трябва да вземат под внимание, наред с другото, конкретните рискове, установени в членове 79-87 от гореспоменатата директива. Правилата и процесите се оценяват от компетентните органи като част от процеса на надзорен преглед и оценка в съответствие с член 97 от посочената директива. Установените рискове се разглеждат от институциите в рамките на вътрешна оценка на капиталовата адекватност съгласно член 73 от Директивата.
(2)
Рамката за пруденциален надзор, създадена с Директива 2013/36/ЕС, изисква всички институции да определят всички членове на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на съответната институция. Критериите, използвани за оценяване значимостта на въздействието на професионалните дейности на персонала върху рисковия профил, следва да отчитат потенциалното въздействие на служителите върху рисковия профил на институцията въз основа на техните правомощия и отговорности, както и въз основа на показателите относно рисковете за институцията и резултатите от нейната дейност. При оценката следва да бъдат взети предвид вътрешната организация на институцията и естеството, обхвата и сложността на дейността ѝ. Критериите следва да отразяват напълно всички рискове, на които институцията или групата е изложена или може да бъде изложена. Това също така следва да дава възможност на институциите да създават подходящи стимули в рамките на политиката за възнагражденията за осигуряване на разумно поведение на персонала и следва да гарантира, че установяването на онези членове на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, отразява равнището на риска при различните дейности в рамките на институцията.
(3)
През 2012 г. Европейският банков орган (ЕБО) публикува резултатите от проучване на изпълнението на национално равнище и на практическото прилагане на насоките, издадени от Комитета на европейските банкови надзорници, относно политиките и практиките за възнагражденията (насоки на КЕБН), съдържащи общи критерии за оценката на значимостта на въздействието на персонала върху рисковия профил на институцията. Изследването показа, че изпълнението от страна на институциите и компетентните органи на разпоредбите за възнагражденията, посочени в Директива 2006/48/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (2) не постига достатъчна степен на хармонизация. Многообразието на практиките за възнагражденията остава неподходящо широко и по-специално критериите, използвани за установяване на персонала, не винаги отчитат в достатъчна степен въздействието на професионалните дейности на персонала върху рисковия профил на институцията. Все още се наблюдават значителни различия в подходите, предприемани от различните институции и различните държави членки за установяване на този персонал. Следователно настоящите регулаторни технически стандарти следва да се основават на опита, натрупан при прилагането на Директива 2006/48/ЕО и насоките на КЕБН, и имат за цел постигането на по-високо равнище на хармонизация. ЕБО ще издаде нови насоки за воденето на разумни политики за възнагражденията, които са съобразени с принципите, предвидени в Директива 2013/36/ЕС, в съответствие с член 75, параграф 2 от тази директива.
(4)
Следва да се разработи набор от ясни качествени и подходящи количествени критерии с цел установяване на основните категории персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на определена институция, които гарантират хармонизиран подход в целия Европейски съюз и обхващат единен набор от най-значимите рискове. В съответствие с член 94, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС всички категории персонал, откроени чрез тези критерии, трябва да включват служители, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция. Институциите следва също така да вземат предвид резултатите от своите собствени оценки на риска в рамките на вътрешните си процедури. Компетентните органи следва да гарантират установяване в пълна степен на всички служители, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция.
(5)
Членовете на управителния орган носят крайната отговорност за институцията, нейната стратегия и дейности и поради това винаги са в състояние да упражняват съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Това важи както за членовете на управителния орган в неговата управленска функция, които взимат решения, така и за членовете, изпълняващи контролни функции, които следят процеса на взимане на решения и контролират взетите решения.
(6)
Висшето ръководство и висшите служители, отговарящи за важни стопански единици, за управлението на специфични категории рискове като ликвиден, операционен или лихвен риск, както и за контролните функции в рамките на една институция, са отговорни за ежедневното управление на бизнеса, на неговите рискове или на неговите контролни функции. Това включва отговорността за взимане на стратегически или други основни решения относно дейността на институцията или прилаганата рамка за контрол. Рисковете, поети от институцията, и начинът, по който се управляват, са най-важните фактори за рисковия профил на институцията.
(7)
В допълнение към тези, които отговарят за създаването на допълнителна стопанска дейност, служителите, отговорни за предоставянето на вътрешна подкрепа, които са от решаващо значение за дейността на институцията и имат правомощия за взимане на решения в тези области, излагат институцията на съществени операционни и други рискове. Затова професионалните дейности на членовете на персонала с такива функции също имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията.
(8)
Кредитният риск и пазарният риск обикновено се поемат, за да се генерира стопанска дейност, поради което влиянието на генериращите тези рискове дейности върху рисковия профил може да бъде оценено, ползвайки критерии, основани на ограничения на правомощията, които се изчисляват поне веднъж годишно въз основа на размера на капитала и капиталовите подходи, използвани за регулаторни цели, като се прилага минимален („de minimis“) праг за кредитните рискове с цел осигуряване на пропорционалното прилагане на критериите в рамките на малките институции.
(9)
Критериите за установяване на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, следва да отразяват фактите, че изискванията, свързани с търговския портфейл, могат да не се прилагат за някои институции по силата на Регламент (ЕС) № 575/2013 на Европейския парламент и на Съвета (3) и че по различни начини са определени ограничения сред институциите, ползващи различни подходи за изчисляване на капиталовите изисквания.
(10)
Като се има предвид, че резултатите от решенията често се влияят от служителите, иницииращи съответното решение, докато официалните правомощия за взимане на решения се възлагат на по-висшите служители или комитети, критериите следва да отчитат съществените елементи в подобни процеси на взимане на решения.
(11)
Служителите на ръководна длъжност отговарят за стопанските дейности в управлявания от тях район. Ето защо подходящите критерии би следвало да гарантират, че членовете на персонала се определят като имащи съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, когато са отговорни за групи служители, чиито дейности би могло да окажат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Това включва ситуации, в които дейностите на отделните членове на персонала под тяхно ръководство поотделно нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, но цялостният мащаб на тяхната дейност може да окаже такова въздействие.
(12)
В допълнение към качествените критерии, следва да се изготвят подходящи количествени критерии за установяване на категориите персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Начисленото общо възнаграждение зависи предимно от приноса, който служителите имат за успешното постигане на стопанските цели на институцията, и следователно от отговорностите, задълженията, способностите и уменията на персонала, както и от резултатите от дейността на персонала и на институцията. Когато на даден член на персонала се изплати общо възнаграждение, което надвишава съответния праг, има основания да се приеме, че това е свързано с приноса на служителя към постигането на стопанските цели на институцията и с въздействието на професионалните дейности на този служител върху рисковия профил на институцията. Следователно е уместно тези количествени критерии да се основават на общото възнаграждение, което получава даден член на персонала, както в абсолютен размер, така и съотнесено към останалите членове на персонала в рамките на една и съща институция. При прилагането на тези количествени критерии следва, ако е необходимо, да се обърне внимание на факта, че равнищата на плащане се различават в различните юрисдикции. Следва да бъдат създадени ясни и подходящи прагове за установяване на персонала, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, като се взимат предвид събраните от ЕБО и от компетентните органи данни. Тези количествени критерии създават основателна презумпция, че служителите оказват съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. Такива основани на количествени критерии презумпции обаче не би следвало да важат, когато институциите установят на базата на допълнителни обективни условия, че служителите всъщност нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, отчитайки всички рискове, на които институцията е или може да бъде изложена. Изключването на служителите с най-високи доходи, установени съгласно тези критерии, следва да подлежи на одобрение от страна на компетентния орган с цел осигуряване на ефективно и последователно прилагане на критериите. Що се отнася до служителите, на които са начислени повече от 1 000 000 евро (лицата с високи доходи), компетентните органи следва да уведомят ЕБО преди такива изключвания да бъдат одобрени, за да се осигури последователното прилагане на тези критерии, по-специално при подобни изключителни обстоятелства. Процесът на установяване, включително прилагането на случаите на изключване, следва независимо от това винаги да подлежи на надзорен преглед в съответствие с член 92, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС.
(13)
Фактът, че членове на персонала са в същата категория възнаграждения като тази на висшето ръководство или служителите, поемащи рискове, може също да е показателен, че професионалните дейности на членовете на персонала имат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията. При създаване на категорията не би трябвало да се взима предвид възнаграждението, изплащано на служителите с контролни функции, помощни функции, както и членовете на управителния орган с контролни функции. При прилагането на този критерий следва да се обърне внимание и на факта, че равнищата на плащане се различават в различните юрисдикции. Необходимо е да се разреши на институциите да докажат, че служителите, които попадат в тази категория възнаграждения, но не отговарят на никой от качествените или други количествени критерии, нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, като отчитат всички рискове, на които институцията е или може да бъде изложена. Изключването от този критерий на персонал с високо равнище на общото възнаграждение следва да се извършва при спазване на процедура за уведомяване, за да има възможност за своевременен надзорен преглед с цел осигуряване на последователното прилагане на критерия.
(14)
Компетентните органи следва да гарантират, че институциите водят отчет за извършената оценка и за персонала, за чиито професионални дейности е установено, че имат съществено въздействие върху техния рисков профил, за да се даде възможност на съответния компетентен орган и на одиторите да контролират оценката. Документацията следва да включва и служители, които са установени съгласно критерии, основани на възнаграждението им, но за които професионалните дейности се оценяват като неоказващи съществено въздействие върху рисковия профил на институцията.
(15)
Настоящият регламент се основава на проектите на регулаторни технически стандарти, представени на Комисията от ЕБО.
(16)
ЕБО проведе открити обществени консултации по проектите на регулаторни технически стандарти, въз основа на които е изготвен настоящият регламент, анализира свързаните с тях потенциални разходи и ползи и поиска становище от Групата на участниците в банковия сектор, създадена по силата на член 37 от Регламент (ЕС) № 1093/2010 на Европейския парламент и на Съвета (4),
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
Настоящият регламент установява регулаторни технически стандарти във връзка с качествените и подходящите количествени критерии за установяване на категориите персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция, както е посочено в член 92, параграф 2 от Директива 2013/36/ЕС, на равнище група, дружество майка и дъщерни дружества, включително и институции, които са установени в офшорни финансови центрове.
Член 2
Прилагане на критериите
Без да се засяга наложеното на компетентния орган задължение да гарантира, че институциите спазват принципите, посочени в членове 92, 93 и 94 от Директива 2013/36/ЕС, по отношение на всички категории персонал, чиито професионални дейности имат съществено въздействие върху рисковия профил на определена институция в съответствие с член 92, параграф 2 от същата директива, служителите, които отговарят на някой от качествените критерии, изложени в член 3 от настоящия регламент, или на някой от количествените критерии в член 4 от настоящия регламент, следва да бъдат определени като оказващи съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция.
Член 3
Качествени критерии
Счита се, че персоналът има съществено въздействие върху рисковия профил на дадена институция, когато е изпълнен някой от следните качествени критерии:
1)
служителят е член на управителния орган в неговата управленска функция;
2)
служителят е член на управителния орган в неговата контролна функция;
3)
служителят е член на висшето ръководство;
4)
служителят носи отговорност и се отчита пред управителния орган за дейността във връзка с независимата функция по управление на риска, функцията за контрол върху спазването на нормативната база или функцията за вътрешен одит;
5)
служителят носи цялостна отговорност за управлението на риска в рамките на една стопанска единица, както е определено в член 142, параграфи 1, 3 от Регламент (ЕС) № 575/2013, на която е разпределен вътрешен капитал в съответствие с член 73 от Директива 2013/36/ЕС, който представлява най-малко 2 % от вътрешния капитал на институцията („важна стопанска единица“);
6)
служителят оглавява важна стопанска единица;
7)
служителят носи управленска отговорност във връзка с една от функциите, посочени в параграф 4, или във важна стопанска единица и се отчита пряко пред член на персонала, определен съгласно параграф 4 или 5;
8)
служителят носи управленска отговорност във важна стопанска единица и се отчита пряко пред члена на персонала, който оглавява тази единица;
9)
служителят оглавява дейност, свързана с правните въпроси, финансите, включително данъчното облагане и бюджетирането, човешките ресурси, политиката за възнагражденията, информационните технологии или икономическия анализ;
10)
служителят отговаря за или е член на комитет по управлението на категория рискове, предвидени в членове 79-87 от Директива 2013/36/ЕС, различни от кредитния риск и пазарния риск;
11)
по отношение на експозиции към кредитен риск при операция с номинална стойност, която представлява 0,5 % от базовия собствен капитал от първи ред на институцията и възлиза минимум на 5 млн. евро, служителят:
а)
отговаря за отправянето на кредитни предложения или структурирането на кредитни продукти, което може да доведе до такива експозиции към кредитен риск; или
б)
има право да взима, одобрява или да налага вето върху решение за такива експозиции към кредитен риск; или
в)
е член на комитет, който има право да взима решенията, посочени в буква а) или б);
12)
по отношение на институция, за която не важи дерогацията за дейност в несъществен търговски портфейл, предвидена в член 94 от Регламент (ЕС) № 575/2013, служителят:
а)
има право да взима, одобрява или да налага вето върху решение за операциите в търговския портфейл, чиито стойности като цяло достигат един от следните прагове:
i)
когато се използва стандартизираният подход, изискване за собствените средства за покриване на пазарни рискове, които представляват най-малко 0,5 % от базовия собствен капитал от първи ред на институцията; или
ii)
когато за регулаторни цели е одобрен вътрешен подход на основата на модел, най-малко 5 % от определения за институцията вътрешен лимит на стойността, изложена на риск, за експозиции в търговския портфейл на ниво 99-и процентил (равнище на едностранния доверителен интервал); или
б)
е член на комитет, който има право да взима решения, определени в буква а);
13)
служителят носи управленска отговорност за група служители, които имат индивидуални правомощия да ангажират институцията да извършва операции, и е изпълнено някое от следните условия:
а)
сборът на тези правомощия е равен или надвишава прага, определен в параграф 11, буква а), параграф 11, буква б) или параграф 12, буква а), подточка i);
б)
когато за регулаторни цели е одобрен вътрешен подход на основата на модел, тези правомощия възлизат най-малко на 5 % от определения за институцията вътрешен лимит на стойността, изложена на риск, за експозиции в търговския портфейл на ниво 99-ти процентил (равнище на едностранния доверителен интервал). Когато институцията не изчисли изложена на риск стойност на равнището на този служител, следва да се сумират лимитите на стойността, изложена на риск, за персонала под ръководството на този служител;
14)
що се отнася до решенията за одобрение или налагане на вето върху въвеждането на нови продукти, служителят:
а)
има правомощието да взима такива решения; или
б)
е член на комитет, който има правомощия да взима такива решения;
15)
служителят носи управленска отговорност за член на персонала, който отговаря на един от критериите, посочени в параграфи 1-14.
Член 4
Количествени критерии
1. В съответствие с параграфи 2-5 се счита, че персоналът има съществено въздействие върху рисковия профил на определена институция, когато е изпълнен някой от следните количествени критерии:
а)
служителят е получил общо възнаграждение в размер най-малко на 500 000 евро през предходната финансова година;
б)
служителят попада в първите 0,3 % от броя служители, закръглен до най-близкото цяло число, които през предходната финансова година са получили най-високо общо възнаграждение;
в)
през предходната финансова година служителят е получил общо възнаграждение, което е равно на или по-високо от най-ниското общо възнаграждение, изплатено на член на висшето ръководство през тази финансова година, или отговаря на някой от критериите по член 3, параграфи 1, 3, 5, 6, 8, 11, 12, 13 или 14.
2. Посочен в параграф 1 критерий не се счита за изпълнен, когато институцията определи, че професионалните дейности на служителя нямат съществено въздействие върху рисковия профил на институцията, тъй като служителят или категорията служители, към която спада той:
а)
само извършва професионални дейности и има правомощия в стопанска единица, която не е важна стопанска единица; или
б)
няма съществено въздействие върху рисковия профил на важна стопанска единица чрез извършваните професионални дейности.
3. Условието, предвидено в параграф 2, буква б), следва да се оценява въз основа на обективни критерии, които отчитат всички подходящи показатели относно рисковете и относно резултатите от дейността и които се използват от институцията за установяване, управление и наблюдение на рисковете в съответствие с член 74 от Директива 2013/36/ЕС, както и въз основа на задълженията и правомощията на служителя или категорията служители и тяхното въздействие върху рисковия профил на институцията, в сравнение с въздействието на професионалните дейности на служителите, отговарящи на критериите, посочени в член 3 от настоящия регламент.
4. Институцията следва да уведоми компетентния орган, отговорен за нейния пруденциален надзор, относно прилагането на параграф 2 по отношение на критерия в параграф 1, буква а). Уведомяването следва да съдържа основанието, на което институцията е определила, че съответният служител или категорията служители, към която той спада, отговаря на едно от условията, предвидени в параграф 2, и следва, ако е приложимо, да включва оценката, извършена от институцията в съответствие с параграф 3.
5. Прилагането на параграф 2 от дадена институция по отношение на член на персонала, който е получил общо възнаграждение в размер най-малко на 750 000 евро през предходната финансова година, или във връзка с критерия в параграф 1, буква б), следва да подлежи на предварително одобрение от страна на компетентния орган, който отговаря за пруденциалния надзор върху тази институция.
Компетентният орган следва да дава своето предварително одобрение, само когато институцията може да докаже, че едно от условията, посочени в параграф 2, е изпълнено, взимайки предвид, по отношение на условието в параграф 2, буква б), критериите за оценка, определени в параграф 3.
Когато членът на персонала през предходната финансова година е получил общо възнаграждение в размер най-малко на 1 000 000 евро, компетентният орган следва да дава своето предварително одобрение само при изключителни обстоятелства. За да се осигури последователното прилагане на настоящия член, компетентният орган следва да уведоми Европейския банков орган преди да даде своето одобрение по отношение на този член на персонала.
Член 5
Изчисляване на начислено възнаграждение
6. За целите на настоящия регламент възнаграждение, което е начислено, но все още не е изплатено, следва да се оценява към датата на начисляването без да се отчита прилагането на дисконтовия процент, посочен в член 94, параграф 1, буква ж), подточка iii) от Директива 2013/36/ЕС, или намаленията на изплащаните суми, независимо дали чрез възстановяване на изплатени суми, удържки или по друг начин. Всички суми следва да се изчисляват като „брутни“ и на база еквивалент на пълно работно време.
7. За целите на прилагането на член 4, параграф 1, букви б) и в) начисленото възнаграждение може да се разглежда отделно за всяка държава членка и трета държава, където институцията има място на стопанска дейност, и служителите следва да се назначават за държавата, където извършват по-голямата част от дейността си.
Член 6
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 4 март 2014 година.
KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 604/2014
af 4. marts 2014
om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder for kvalitative og passende kvantitative kriterier til identifikation af de medarbejderkategorier, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutters risikoprofil
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (1), særlig artikel 94, stk. 2, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til direktiv 2013/36/EU, særlig artikel 74, skal institutter have robuste ledelsesordninger og effektive procedurer til at identificere, styre, overvåge og indberette de risici, som de er eller kan blive eksponeret for. Disse ordninger og procedurer skal omfatte hele virksomheden og stå i rimeligt forhold til arten, omfanget og kompleksiteten af risikoen i forretningsmodellen og instituttets aktiviteter. Der skal bl.a. tages hensyn til de specifikke risici, de er omhandlet i direktivets artikel 79-87. Ordningerne og processerne skal evalueres af de kompetente myndigheder som led i den tilsynskontrol og vurdering, der er fastlagt i direktivets artikel 97. Institutterne skal lade de identificerede risici indgå som led i processen til vurdering af den interne kapital i henhold til direktivets artikel 73.
(2)
Det kræves i de rammer for tilsyn, som er fastlagt ved direktiv 2013/36/EU, at alle institutter skal identificere de medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil. I forbindelse med de kriterier, der anvendes til at vurdere, hvor væsentlig indflydelse medarbejdernes arbejde har på risikoprofilen, bør der tages hensyn til medarbejdernes potentielle indflydelse på institutternes risikoprofil baseret på deres beføjelser og ansvar og institutternes risiko- og resultatindikatorer. Der bør ved vurderingen tages hensyn til institutternes interne organisation og til deres aktiviteters art, omfang og kompleksitet. Kriterierne bør i fuldt omfang afspejle alle risici, som instituttet eller koncernen er eller kan blive eksponeret for. Dette bør gøre det muligt for institutterne at fastsætte egnede incitamenter i aflønningspolitikken for at sikre, at medarbejderne tilskyndes til forsigtig adfærd, og bør også sikre, at identifikationen af de medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil, afspejler risikoniveauet i tilknytning til forskellige aktiviteter inden for instituttet.
(3)
I 2012 offentliggjorde Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) resultaterne af en undersøgelse om gennemførelsen på nationalt plan og den praktiske anvendelse af Det Europæiske Banktilsynsudvalgs retningslinjer for aflønningspolitik og -praksis (CEBS' retningslinjer), som indeholdt generelle kriterier for vurderingen af, hvor væsentlig indflydelse medarbejderne har på institutternes risikoprofil. Undersøgelsen viste, at institutternes og de kompetente myndigheders gennemførelse af aflønningsbestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/48/EF (2) ikke har medført en tilstrækkelig grad af harmonisering. Spektret af aflønningspraksisser er fortsat uhensigtsmæssigt bredt, og navnlig bliver der ved de anvendte kriterier til identifikation af medarbejdere ikke altid i tilstrækkelig grad taget hensyn til, hvilken indflydelse medarbejdernes arbejde har på instituttets risikoprofil. Der er væsentlig forskel på, hvordan de forskellige institutioner og medlemsstater griber identifikationen af disse medarbejdere an. Disse reguleringsmæssige tekniske standarder bør derfor være baseret på erfaringerne med anvendelsen af direktiv 2006/48/EF og CEBS's retningslinjer og have til formål at opnå en bedre harmonisering. EBA vil udstede nye retningslinjer for en forsvarlig aflønningspolitik, som er i overensstemmelse med principperne i direktiv 2013/36/EU, jf. nævnte direktivs artikel 75, stk. 2.
(4)
Der bør fastsættes et sæt klare kvalitative og passende kvantitative kriterier til identifikation af de vigtigste medarbejderkategorier, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil, således at der sikres en harmoniseret tilgang i hele Unionen, og således at et fælles sæt af de mest relevante risici er omfattet. I henhold til artikel 94, stk. 2, i direktiv 2013/36/EU skal alle de kategorier af medarbejdere, der identificeres ved hjælp af disse kriterier, være medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil. Institutterne bør også tage hensyn til resultaterne af deres egne risikovurderinger, som de foretager som led i deres interne procedurer. De kompetente myndigheder bør påse, at der sker en fuldstændig identifikation af alle medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil.
(5)
Medlemmerne af ledelsesorganet har det endelige ansvar for instituttet, dets strategi og dets aktiviteter og kan derfor altid have væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil. Dette gælder både medlemmerne af ledelsesorganet i dets ledelsesfunktion, der træffer beslutninger, og medlemmerne af tilsynsfunktionen, som overvåger beslutningsprocessen og kan gøre indsigelse imod trufne beslutninger.
(6)
Den daglige ledelse og ledende medarbejdere, der har ansvar for væsentlige forretningsenheder, for styring af bestemte risikokategorier som f.eks. likviditets-, drifts- eller renterisiko og for kontrolfunktioner inden for et institut, er ansvarlige for den daglige ledelse af virksomheden, dens risici eller dens kontrolfunktioner. Heri indgår ansvaret for at træffe strategiske eller andre grundlæggende beslutninger om forretningsaktiviteter eller den anvendte kontrolramme. De risici, som virksomheden påtager sig, og den måde, hvorpå de styres, er de vigtigste faktorer for instituttets risikoprofil.
(7)
Ud over de funktioner, der er ansvarlige for at skabe yderligere forretningsaktivitet, udsætter funktioner, der er ansvarlige for at yde intern støtte, og som er vigtige for driften af virksomheden og har beføjelse til at træffe beslutninger på disse områder, instituttet for væsentlige driftsmæssige og andre risici. Det arbejde, som udføres af medarbejdere i sådanne funktioner, har derfor væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil.
(8)
Kreditrisiko og markedsrisiko indgås typisk for at skabe forretningsaktivitet, og derfor kan indflydelsen på risikoprofilen af de aktiviteter, der skaber sådanne risici, vurderes ved anvendelse af kriterier, der er baseret på beføjelsesgrænser, der beregnes mindst en gang om året på grundlag af de kapitaltal og tilgange, der anvendes i reguleringsmæssig sammenhæng, og idet der anvendes en minimumstærskel for kreditrisiciene for at sikre, at kriterierne anvendes forholdsmæssigt for så vidt angår mindre institutter.
(9)
I kriterierne til identifikation af medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, bør der tages højde for, at kravene vedrørende handelsbeholdningen kan fraviges for nogle institutter i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (3), og at grænserne er fastsat på forskellige måder mellem institutter, der anvender forskellige metoder til beregning af kapitalkravene.
(10)
Da resultatet af beslutninger ofte påvirkes af de medarbejdere, der har givet anledning til beslutningen, mens de formelle beslutningsbeføjelser ligger hos medarbejdere med større ledelsesmæssige beføjelser eller hos udvalg, bør der i kriterierne tages højde for de væsentlige elementer i denne beslutningsproces.
(11)
Medarbejdere med ledelsesmæssige beføjelser er ansvarlige for de forretningsaktiviteter, der falder ind under det område, som de har ansvar for. Der bør derfor fastsættes passende kriterier, der sikrer, at medarbejderne identificeres som havende væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, hvis de er ansvarlige for grupper af medarbejdere, hvis arbejde kan have væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil. Dette omfatter også situationer, hvor det arbejde, der udføres af den enkelte medarbejder under deres ansvarsområde, ikke isoleret set har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, men hvor det overordnede omfang af deres arbejde kan have en sådan indflydelse.
(12)
Ud over de kvalitative kriterier bør der fastsættes passende kvantitative kriterier til identifikation af de medarbejderkategorier, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil. Den samlede aflønning, der tildeles, afhænger hovedsagelig af det bidrag, som medarbejderne yder til opfyldelsen af instituttets forretningsmål, og dermed af medarbejdernes ansvarsområder, opgaver, kompetencer og kvalifikationer og af medarbejdernes og instituttets resultater. Hvis en medarbejder tildeles en samlet aflønning, der overstiger en passende tærskel, er det rimeligt at antage, at dette hænger sammen med medarbejderens bidrag til instituttets forretningsmål og med den indflydelse, som medarbejderens arbejde har på instituttets risikoprofil. Disse kvantitative kriterier bør derfor være baseret på den samlede aflønning, en medarbejder modtager, både i absolutte tal og i forhold til andre medarbejdere i samme institut. Ved anvendelsen af disse kvantitative kriterier bør der i givet fald tages hensyn til, at aflønningsniveauerne varierer mellem de forskellige jurisdiktioner. Der bør fastsættes klare og passende tærskler til at identificere de medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, idet der tages hensyn til data indhentet af EBA og af de kompetente myndigheder. Disse kvantitative kriterier giver en stærk formodning om, at medarbejderne har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil. Sådanne formodninger baseret på kvantitative kriterier bør imidlertid ikke anvendes, hvis institutterne på grundlag af yderligere objektive betingelser vurderer, at medarbejderne ikke har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, når der tages hensyn til alle risici, som instituttet er eller kan blive udsat for. Undtagelse af de bedst aflønnede medarbejdere i henhold til disse kriterier bør kræve samtykke fra den kompetente myndighed, således at det sikres, at disse kriterier anvendes effektivt og konsekvent. For medarbejdere, der aflønnes med over 1 000 000 EUR (højtlønnede medarbejdere), bør de kompetente myndigheder underrette EBA, før der gives samtykke til undtagelserne, således at det sikres, at disse kriterier anvendes konsekvent, navnlig under disse ekstraordinære omstændigheder. Identifikationsprocessen, herunder anvendelsen af undtagelser, bør dog altid være omfattet af tilsynskontrol, jf. artikel 92, stk. 2, i direktiv 2013/36/EU.
(13)
At medarbejdere er i samme aflønningsgruppe som medlemmer af den daglige ledelse og risikotagere, kan også være et tegn på, at deres arbejde har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil. Ved fastlæggelsen af aflønningsgruppen bør der ikke tages hensyn til den aflønning, der betales til medarbejdere i kontrolfunktioner og støttefunktioner samt til medlemmer af ledelsesorganet i dets tilsynsfunktion. Ved anvendelsen af dette kriterium bør der også tages hensyn til, at aflønningsniveauerne varierer mellem de forskellige jurisdiktioner. Institutterne bør have mulighed for at godtgøre, at medarbejdere, som er omfattet af den pågældende aflønningsgruppe, men som ikke opfylder nogen af de kvalitative kriterier eller andre kvantitative kriterier, ikke har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil, når der tages hensyn til alle de risici, som instituttet er eller kan blive udsat for. Hvis der indføres undtagelser for medarbejdere med et højt samlet aflønningsniveau, bør dette være omfattet af en underretningsprocedure, der giver mulighed for i tide at foretage tilsynskontrol, således at man sikrer en konsekvent anvendelse af dette kriterium.
(14)
De kompetente myndigheder bør påse, at institutterne fører register over de vurderinger, der er foretaget, og over medarbejdere, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på institutternes risikoprofil, således at den kompetente myndighed og revisorer har mulighed for at tage stilling til vurderingen. Dokumentationen bør også omfatte medarbejdere, som er blevet identificeret i henhold til kriterier, der bygger på deres aflønning, men for hvem det vurderes, at deres arbejde ikke har væsentlig indflydelse på instituttets risikoprofil.
(15)
Denne forordning er baseret på det udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder, som EBA har forelagt Kommissionen.
(16)
EBA har afholdt åbne offentlige høringer om udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder, som ligger til grund for denne forordning, analyseret de potentielle omkostninger og fordele samt indhentet en udtalelse fra interessentgruppen for banker, der er nedsat i henhold artikel 37 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1093/2010 (4) -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
Ved denne forordning fastsættes der reguleringsmæssige tekniske standarder for kvalitative og passende kvantitative kriterier til identifikation af de medarbejderkategorier, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på et instituts risikoprofil, jf. artikel 92, stk. 2, i direktiv 2013/36/EU, på koncern-, moderselskabs- og datterselskabsniveau, herunder på institutter, der er etableret i offshorefinanscentre.
Artikel 2
Anvendelse af kriterierne
Uden at det berører den forpligtelse, som den kompetente myndighed har til at påse, at institutter overholder principperne i artikel 92, 93 og 94 i direktiv 2013/36/EU for alle medarbejderkategorier, hvis arbejde har væsentlig indflydelse på et instituts risikoprofil, jf. direktivets artikel 92, stk. 2, anses medarbejdere, som opfylder et eller flere af de kvalitative kriterier i artikel 3 i denne forordning eller et eller flere af de kvantitative kriterier i artikel 4 i denne forordning, for at have væsentlig indflydelse på et instituts risikoprofil.
Artikel 3
Kvalitative kriterier
Medarbejdere anses for at have væsentlig indflydelse på et instituts risikoprofil, hvis et eller flere af følgende kvalitative kriterier er opfyldt:
1)
medarbejderen er medlem af ledelsesorganet i dets ledelsesfunktion
2)
medarbejderen er medlem af ledelsesorganet i dets tilsynsfunktion
3)
medarbejderen er medlem af den daglige ledelse
4)
medarbejderen er ansvarlig for og står over for ledelsesorganet til ansvar for aktiviteterne i den uafhængige risikostyringsfunktion, compliancefunktion eller interne revisionsfunktion
5)
medarbejderen har det overordnede ansvar for risikostyring i en forretningsenhed som defineret i artikel 142, stk. 1, nr. 3), i forordning (EU) nr. 575/2013, som har fået tildelt intern kapital i henhold til artikel 73 i direktiv 2013/36/EU, der udgør mindst 2 % af instituttets interne kapital (en »væsentlig forretningsenhed«)
6)
medarbejderen er leder af en væsentlig forretningsenhed
7)
medarbejderen har ledelsesmæssigt ansvar i en af de funktioner, der er omhandlet i nr. 4), eller i en væsentlig forretningsenhed og rapporterer direkte til en medarbejder, der er identificeret i henhold til nr. 4) eller 5)
8)
medarbejderen har ledelsesmæssigt ansvar i en væsentlig forretningsenhed og rapporterer direkte til den medarbejder, der er leder af den pågældende enhed
9)
medarbejderen er leder af en funktion, der er ansvarlig for juridiske anliggender, finansielle anliggender, herunder skatte- og budgetspørgsmål, menneskelige ressourcer, aflønningspolitik, informationsteknologi eller økonomisk analyse
10)
medarbejderen er ansvarlig for eller er medlem af et udvalg, der er ansvarligt for styring af en risikokategori, der er omhandlet i artikel 79-87 i direktiv 2013/36/EU, undtagen kreditrisiko og markedsrisiko
11)
for så vidt angår kreditrisikoeksponeringer med en nominel værdi pr. transaktion, som udgør 0,5 % af instituttets egentlige kernekapital, og som er på mindst 5 mio. EUR:
a)
medarbejderen er ansvarlig for udarbejdelse af låneforslag eller strukturering af kreditprodukter, som kan resultere i sådanne kreditrisikoeksponeringer, eller
b)
medarbejderen har beføjelse til at træffe, godkende eller nedlægge veto mod en beslutning vedrørende sådanne kreditrisikoeksponeringer, eller
c)
medarbejderen er medlem af et udvalg, som har beføjelse til at træffe de beslutninger, der er omhandlet i litra a) eller b)
12)
for så vidt angår et institut, for hvilket undtagelsen for mindre handelsbeholdningsaktiviteter, jf. artikel 94 i forordning (EU) nr. 575/2013, ikke finder anvendelse:
a)
medarbejderen har beføjelse til at træffe, godkende eller nedlægge veto mod en beslutning vedrørende handelsbeholdningstransaktioner, som samlet set overstiger en af følgende tærskler:
i)
hvis standardmetoden anvendes: et kapitalgrundlagskrav i relation til markedsrisici, som udgør 0,5 % eller derover af instituttets egentlige kernekapital, eller
ii)
hvis der med reguleringsmæssigt formål er blevet godkendt en tilgang baseret på en intern model: 5 % eller derover af instituttets value-at-risk-grænse for handelsbeholdningsengagementer baseret på et ensidigt 99 % konfidensinterval, eller
b)
medarbejderen er medlem af et udvalg, som har beføjelse til at træffe de beslutninger, der er omhandlet i litra a)
13)
medarbejderen har ledelsesmæssigt ansvar for en gruppe medarbejdere, der har individuelle beføjelser til at forpligte instituttet med hensyn til transaktioner, og en af følgende betingelser er opfyldt:
a)
summen af disse beføjelser er lig med eller overstiger en tærskel som fastsat i nr. 11), litra a), nr. 11), litra b), eller nr. 12), litra a), nr. i)
b)
hvis der med reguleringsmæssigt formål er blevet godkendt en tilgang baseret på en intern model: disse beføjelser udgør 5 % eller derover af instituttets value-at-risk-grænse for handelsbeholdningsengagementer baseret på et ensidigt 99 % konfidensinterval. Hvis instituttet ikke beregner value-at-risk på den pågældende medarbejders niveau, skal value-at-risk-tærsklerne for medarbejderne under denne medarbejders ledelse lægges sammen
14)
for så vidt angår beslutninger om at godkende eller nedlægge veto mod indførelsen af nye produkter:
a)
medarbejderen har beføjelse til at træffe sådanne beslutninger, eller
b)
medarbejderen er medlem af et udvalg, som har beføjelse til at træffe sådanne beslutninger
15)
medarbejderen har ledelsesmæssigt ansvar for en medarbejder, der opfylder et af kriterierne i nr. 1)-14).
Artikel 4
Kvantitative kriterier
1. Medarbejdere anses for at have væsentlig indflydelse på et instituts risikoprofil, hvis et eller flere af følgende kvantitative kriterier er opfyldt, jf. dog stk. 2-5:
a)
medarbejderen blev tildelt en samlet aflønning på 500 000 EUR eller derover i det foregående regnskabsår
b)
medarbejderen er blandt de 0,3 % af medarbejderne, oprundet til nærmeste hele tal, som blev tildelt den højeste samlede aflønning i det foregående regnskabsår
c)
medarbejderen blev i det foregående regnskabsår tildelt en samlet aflønning, der er lig med eller højere end den laveste samlede aflønning, der blev tildelt i det pågældende regnskabsår til et medlem af den daglige ledelse, eller opfylder et af kriterierne i artikel 3, nr. 1), 3), 5), 6), 8), 11), 12), 13) eller 14).
2. Et kriterium som omhandlet i stk. 1 anses ikke for at være opfyldt, hvis instituttet vurderer, at medarbejderens arbejde ikke har væsentlig indflydelse på virksomhedens risikoprofil, fordi medarbejderen eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører:
a)
kun udfører arbejde og har beføjelser i en forretningsenhed, som ikke er en væsentlig forretningsenhed, eller
b)
ikke har væsentlig indflydelse på en væsentlig forretningsenheds risikoprofil i kraft af det arbejde, der udføres.
3. Betingelsen i stk. 2, litra b), vurderes på grundlag af objektive kriterier, der tager hensyn til alle relevante risiko- og resultatindikatorer, som instituttet anvender til at identificere, styre og overvåge risici i henhold til artikel 74 i direktiv 2013/36/EU, og på grundlag af medarbejderens eller medarbejderkategoriens opgaver og beføjelser og disses indflydelse på instituttets risikoprofil sammenlignet med den indflydelse, som arbejde udført af medarbejdere, der er identificeret på grundlag af kriterierne i artikel 3 i denne forordning, har.
4. Institutter skal underrette den kompetente myndighed, der er ansvarlig for tilsynet med dem, om anvendelsen af stk. 2 i sammenhæng med kriterierne i stk. 1, litra a). Af underretningen skal fremgå, på hvilket grundlag instituttet har vurderet, at den pågældende medarbejder eller den medarbejderkategori, som medarbejderen tilhører, opfylder en af betingelserne i stk. 2, og den skal i påkommende tilfælde indeholde den vurdering, der er foretaget af instituttet i henhold til stk. 3.
5. Et instituts anvendelse af stk. 2 på en medarbejder, som blev tildelt en samlet aflønning på 750 000 EUR eller derover i det foregående regnskabsår, eller i sammenhæng med kriteriet i stk. 1, litra b), er betinget af forudgående samtykke fra den kompetente myndighed, der er ansvarlig for tilsynet med instituttet.
Den kompetente myndighed giver kun sit forudgående samtykke, hvis instituttet kan godtgøre, at en af betingelserne i stk. 2 er opfyldt, under hensyn til, for så vidt angår betingelsen i stk. 2, litra b), vurderingskriterierne i stk. 3.
Hvis medarbejderen blev tildelt en samlet aflønning på 1 000 000 EUR eller derover i det foregående regnskabsår, giver den kompetente myndighed kun sit forudgående samtykke i ekstraordinære tilfælde. For at sikre ensartet anvendelse af denne artikel skal den kompetente myndighed underrette Den Europæiske Banktilsynsmyndighed, før den giver sit samtykke med hensyn til en sådan medarbejder.
Artikel 5
Beregning af den tildelte aflønning
1. Ved anvendelsen af denne forordning værdiansættes aflønning, som er blevet tildelt, men endnu ikke udbetalt, pr. datoen for tildelingen, uden at der tages hensyn til anvendelsen af den diskonteringssats, der er omhandlet i artikel 94, stk. 1, litra g), nr. iii), i direktiv 2013/36/EU, eller nedsat udbetaling som følge af tilbagebetaling, fradrag eller andet. Alle beløb beregnes brutto og på fuldtidsækvivalentbasis.
2. Ved anvendelsen af artikel 4, stk. 1, litra b) og c), kan den tildelte aflønning betragtes særskilt for hver medlemsstat og hvert tredjeland, hvor instituttet er etableret, og medarbejderne skal henregnes til det land, hvor de udfører den overvejende del af deres arbejde.
Artikel 6
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 4. marts 2014.