РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 1194/2012 НА КОМИСИЯТА
от 12 декември 2012 година
за прилагане на Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета по отношение на изискванията за екопроектиране на насочени лампи, светодиодни лампи и съответното оборудване
(текст от значение за ЕИП)
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Директива 2009/125/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 година за създаване на рамка за определяне на изискванията за екодизайн към продукти (1), свързани с енергопотреблението, и по-специално член 15, параграф 1 от нея,
след обсъждане с Консултативния форум по екопроектиране,
като има предвид, че:
(1)
Съгласно Директива 2009/125/ЕО Комисията трябва да определя изисквания за екопроектиране на продукти, консумиращи енергия, които имат значителен обем на продажби и търговия, значително въздействие върху околната среда и значителен потенциал за подобряване на това въздействие чрез проектиране, без това да води до прекомерни разходи.
(2)
Съгласно член 16, параграф 2, буква а) от Директива 2009/125/ЕО в съответствие с процедурата, посочена в член 19, параграф 3, и критериите, определени в член 15, параграф 2, както и след консултации с Консултативния форум по екопроектиране, Комисията, когато е целесъобразно, въвежда мерки по прилагането, започвайки с продуктите, предоставящи голям потенциал за рентабилно намаляване на емисиите на парникови газове, като например продуктите за осветление в бита и сектора на услугите, които включват насочени лампи, светодиодни лампи и съответното оборудване.
(3)
Комисията проведе предварително проучване за анализ на техническите, екологичните и икономическите аспекти на насочените лампи, светодиодните лампи и съответното оборудване. Проучването беше разработено съвместно със заинтересовани страни от Съюза и трети държави, като резултатите бяха предоставени на обществеността. Предварително проучване относно външните електрозахранващи устройства осигури подобен анализ за пусково-регулиращата апаратура (ПРА) за халогенни лампи.
(4)
Задължителните изисквания за екопроектиране важат за продуктите, пускани на пазара на Съюза, независимо от това къде се монтират или използват. Следователно тези изисквания не могат да зависят от приложението, за което продуктът се използва.
(5)
Продуктите, предмет на настоящия регламент, са предназначени основно за пълното или частичното осветяване на дадена площ, като заместват или допълват естествената светлина с изкуствена светлина с цел подобряване на видимостта на тази площ. Лампите със специално предназначение, проектирани основно за други видове приложения (като например сигнализация за уличното движение, осветление на терариуми, домакински уреди) и ясно означени като такива в придружаващата информация за изделието, не трябва да бъдат предмет на изискванията за екопроектиране, формулирани в настоящия регламент.
(6)
Нови технологии, появяващи се на пазара, като например светодиодите, трябва да бъдат предмет на настоящия регламент.
(7)
Екологичните аспекти на обхванатите продукти, които са определени като важни за целите на настоящия регламент, са консумацията на енергия на етапа на използване, както и съдържанието на живак и емисиите на живак
(8)
Изчислява се, че живакът, изпускан на различните етапи от жизнения цикъл на лампите, включително от генерирането на електроенергия на етапа на използване, и от 80-те процента насочени компактни луминесцентни лампи със съдържание на живак, за които се предполага, че не се рециклират в края на срока им на експлоатация, през 2007 г. възлиза общо на 0,7 тона от намиращите се в експлоатация лампи. Без вземане на конкретни мерки емисиите на живак от намиращите се в експлоатация лампи се предвижда да нараснат на 0,9 тона през 2020 г., въпреки че беше показано, че те могат да бъдат значително намалени.
(9)
Въпреки че съдържанието на живак в компактните луминесцентни лампи се счита за значим екологичен аспект, е целесъобразно то да се уреди с Директива 2011/65/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (2). Целесъобразно е ултравиолетовото лъчение от лампи, както и други параметри с потенциални въздействия върху здравето да се уредят в съответствие с директиви 2006/95/ЕО (3) и 2001/95/ЕО (4) на Европейския парламент и на Съвета.
(10)
Определянето на изисквания за енергийна ефективност за лампите трябва да доведе до намаляване на сумарните емисии на живак.
(11)
Съгласно член 14, параграф 2, буква г) от Директива 2002/19/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (5) се изисква държавите членки да гарантират, че потребителите на електрическо и електронно оборудване в домакинствата получават необходимата информация за възможните въздействия върху околната среда и човешкото здраве като резултат от наличието на опасни вещества в това оборудване. Изискванията към продуктовата информация в настоящия регламент следва да допълват тази разпоредба по отношение на живака в компактните луминесцентни лампи.
(12)
Консумацията на електроенергия от продуктите, предмет на настоящия регламент, трябва да бъде понижавана чрез прилагане на съществуващи рентабилни технологии, свободни от индустриална собственост върху тях, които водят до намаляване на комбинираните разходи за закупуване и експлоатация на оборудването.
(13)
Следва да бъдат определени изисквания за екопроектиране на продуктите, предмет на настоящия регламент, с оглед да се подобрят екологичните показатели на засегнатите продукти, което ще допринесе за функционирането на вътрешния пазар и за постигане на целта на Съюза до 2020 г. да се намали консумацията на енергия с 20 % в сравнение с предполагаемата консумация през същата година при отсъствие на взети мерки.
(14)
Очаква се комбинираният ефект от изискванията за екопроектиране, формулирани в настоящия регламент, и от Делегиран регламент (ЕС) № 874/2012 (6) на Комисията да доведе при насочените лампи до годишна икономия на електроенергия от 25 TWh към 2020 г., в сравнение с варианта, при който не са взети мерки.
(15)
Изискванията за екопроектиране не трябва да оказват въздействие върху функционалните възможности на продукта, разглеждани от гледната точка на потребителя, и не трябва да влияят отрицателно върху здравето, безопасността и околната среда. По-специално ползите от намаляването на консумацията на електроенергия на етапа на използването трябва да надвишават по значение потенциалните допълнителни въздействия върху околната среда на етапа на производство на продуктите, предмет на настоящия регламент. С цел да бъде гарантирано удовлетворението на потребителите от енергоспестяващите лампи и по-специално от светодиодите, трябва да бъдат определени изисквания към функционалните възможности не само за насочените лампи, но и за ненасочените светодиодни лампи, тъй като те не са обхванати от изисквания към функционалните възможности от Регламент (ЕО) № 244/2009 (7). Изискванията за продуктовата информация следва да позволят на потребителите да правят информиран избор.
(16)
Светодиодните осветители, от които не може да се извади светодиодна лампа или модул с цел независимо изпитване, не трябва да дават възможност производителите на светодиодни лампи да заобикалят изискванията на настоящия регламент.
(17)
Целесъобразно е да се определят специфични изисквания на ниво, което позволява в цялото вече инсталирано осветително оборудване да се използват алтернативни лампи. Успоредно с това следва да се определят общи изисквания, които да се въведат чрез хармонизирани стандарти и които да правят новите осветителни уреди съвместими в по-голяма степен с енергоспестяващите лампи, а енергоспестяващите лампи - съвместими с по-широка гама осветително оборудване. Изискванията към продуктовата информация за осветително оборудване могат да подпомагат потребителите в намирането на съвместими лампи и оборудване.
(18)
Поетапното въвеждане на изискванията за екопроектиране трябва да осигури достатъчен период от време на производителите да препроектират продуктите, предмет на настоящия регламент. Моментът за въвеждане на етапите трябва да се определи по такъв начин, че да се избегнат отрицателни въздействия върху функционалните възможности на оборудването на пазара и да се вземат предвид въздействията върху разходите на крайните потребители и производителите, по-специално на малките и средни предприятия, като същевременно се осигури своевременно постигане на целите на настоящия регламент.
(19)
Измервания на съответните параметри на продуктите следва да се извършват чрез надеждни, точни и възпроизводими измервателни методи, които са съобразени с общопризнатото съвременно техническо равнище на измервателните методи, включително, когато е необходимо, хармонизираните стандарти, приети от европейските органи за стандартизация, посочени в приложение I към Директива 98/34/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (8).
(20)
Съгласно член 8 от Директива 2009/125/ЕО настоящият регламент следва да уточнява приложимите процедури за оценяване на съответствието.
(21)
С цел да се улеснят проверките за съответствие, производителите следва да предоставят информация в техническата документация, посочена в приложения V и VI към Директива 2009/125/ЕО, доколкото посочената информация се отнася до изискванията, определени в настоящия регламент.
(22)
В допълнение към правно обвързващите изисквания, предвидени в настоящия регламент, следва да бъдат определени базови стойности за сравнение за най-добри налични технологии, за да се осигури широко разпространение и лесна достъпност на информацията относно екологичните показатели през целия жизнен цикъл на продуктите, които са предмет на настоящия регламент.
(23)
При изменение на настоящия регламент следва да се обърне особено внимание на развитието на продажбите на типовете лампи със специално предназначение, за да се потвърди, че те не се използват извън специалните приложения, както и на разработването на нови технологии като светодиодите и органичните светодиоди. При него трябва да бъдат оценени възможностите за въвеждане на изисквания за енергийната ефективност на нивото на клас „А“, както е определен в Делегиран регламент 874/2012 на Комисията или поне на нивото на клас „B“ за насочени халогенни лампи за мрежово напрежение (като се вземат предвид критериите, определени по-долу в таблица 2 в точка 1.1 от приложение III). Следва да се оцени също така дали изискванията за енергийната ефективност на други лампи с нажежаема жичка могат да бъдат значително по-строги. При изменението трябва също така да бъдат оценени изискванията към функционалните възможности по отношение на индекса на цветопредаване на светодиодните лампи.
(24)
Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на комитета, учреден по силата на член 19, параграф 1 от Директива 2009/125/ЕО,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
Предмет и обхват
Настоящият регламент определя изисквания за екопроектиране във връзка с предлагането на пазара на следните продукти за електрическо осветление:
а)
насочени лампи;
б)
светодиодни лампи;
в)
оборудване, проектирано за монтиране между електрическата мрежа и лампите, включително ПРА за лампи, регулиращи уреди и осветители (различни от баласти и осветители за луминесцентни лампи и газоразрядни лампи с висок интензитет);
включително когато те са вградени в други продукти.
Регламентът определя също изисквания за продуктовата информация за лампите със специално предназначение.
Светодиодните модули се освобождават от изискванията на настоящия регламент, ако се продават като част от осветители, пускани на пазара в количество под 200 бройки годишно.
Член 2
Определения
В допълнение към определенията, дадени в член 2 от Директива 2009/125/ЕО, за целите на настоящият регламент се прилагат следните определения:
1.
„осветление“ означава осветяване на сцена, обекти или заобикалящата ги среда, така че да могат да бъдат виждани от хора;
2.
„акцентиращо осветление“ означава форма на осветление, при която светлината е насочена така, че да се подчертава даден предмет или част от зона;
3.
„продукт за електрическо осветление“ означава продукт, проектиран да използва електроенергия и предназначен за осветление;
4.
„продукт със специално предназначение“ означава продукт, който използва технологиите, обхванати в настоящия регламент, но е предназначен за използване при специални приложения поради своите технически параметри, описани в техническата документация. Специални приложения са тези, за които се изискват технически параметри, които не са необходими за целите на осветяването на обичайни сцени или обекти при обичайни обстоятелства. Те са от следните типове:
а)
приложения, при които основната цел на светлината не е осветление, като например:
i)
излъчване на светлина като агент в химични или биологични процеси (например полимеризация, ултравиолетово лъчение, използвано за вулканизация/сушене/втвърдяване, фотодинамична терапия, растениевъдство, грижи за домашни животни, продукти против насекоми);
ii)
получаване и прожектиране на изображение (например светкавици на фотоапарати, фотокопирни машини, видеопроектори);
iii)
отопление (например инфрачервени лампи);
iv)
сигнализация (например светлини за регулиране на движението или за писти за излитане и кацане);
б)
приложения за осветление, при които:
i)
спектралното разпределение на светлината цели да промени външния вид на осветяваните сцена или обект, в допълнение към това да ги направи видими (като например осветление за храни, цветни лампи, както са определени в приложение I, точка 1), с изключение на измененията в корелираната цветна температура; или
ii)
спектралното разпределение на светлината се регулира според специфичните нужди на конкретно техническо оборудване в допълнение към това, че сцената или обектът стават видими за хората (като например студийно осветление, зрелищни светлинни ефекти, театрално осветление) или
iii)
осветяваните сцена или обект изискват специална защита срещу отрицателните въздействия на светлинния източник (като например осветление със специални филтри за светлочувствителни пациенти или фоточувствителни музейни експонати) или
iv)
осветление се изисква само за извънредни ситуации (например осветители за аварийно осветление или ПРА за аварийно осветление); или
v)
продуктите за осветление трябва да са устойчиви на крайно тежки физически условия (например на вибрации или температури под - 20 °C или над 50 °C);
в)
продукти, в които са вградени продукти за осветление, чиято основна цел не е осветление, като продуктът е зависим от захранване с енергия при изпълняване на основното си предназначение по време на употреба (като например хладилници, шевни машини, ендоскопи, анализатори на кръвта);
5.
„светлинен източник“ означава повърхност или обект, проектиран да излъчва главно видимо оптично лъчение в резултат на преобразуване на енергията. Понятието „видима“ се отнася за дължини на вълната в обхвата 380-780 nm;
6.
„лампа“ означава устройство, чиито характеристики могат да бъдат оценявани независимо и което се състои от един или повече светлинни източници. То може да включва допълнителни компоненти, необходими за пускането, захранването или стабилната му работа или за разпределяне, филтриране или преобразуване на светлинното излъчване в случаите, в които посочените компоненти не могат да бъдат отстранени без непоправимо повреждане на устройството.
7.
„лампов цокъл“ означава тази част на лампата, която осигурява връзка с електрическото захранване посредством фасунга или съединител и служи и за закрепване на лампата във фасунгата;
8.
„лампова фасунга“ означава приспособление за поддържане на лампата в определено положение обикновено чрез въвеждане на ламповия цокъл в нея, в който случай тя осигурява и връзката на лампата с електрическото захранване;
9.
„насочена лампа“ означава лампа, за която поне 80 % от светлинния поток е в пространствен ъгъл π sr (което съответства на конус с ъгъл при върха 120°);
10.
„ненасочена лампа“ означава лампа, която не е насочена;
11.
„лампа с нажежаема жичка“ означава лампа, в която се генерира светлина посредством нишковиден проводник, който се нагрява до нажежаване чрез пропускане на електрически ток през него. Лампата може да съдържа газове, влияещи на процеса на нажежаване;
12.
„нажежаема лампа“ означава лампа с нажежаема жичка, в която жичката функционира в колба с вакуум или е в среда на инертен газ;
13.
„нажежаема халогенна лампа“ означава лампа с нажежаема жичка, в която жичката е направена от волфрам и е в среда на газ, съдържащ халогенни елементи; тя може да бъде захранвана от вграден захранващ източник;
14.
„газоразрядна лампа“ означава лампа, в която светлината се генерира, пряко или непряко, от електрически разряд в газ, метални пари или смес от няколко газа и пари;
15.
„луминесцентна лампа“ означава газоразрядна лампа от вида с живачни пари с ниско налягане, в които по-голямата част от светлината се излъчва от един или повече слоя луминофори, възбуждани от ултравиолетовото излъчване от разряда. Луминесцентните лампи могат да бъдат с вграден баласт;
16.
„луминесцентна лампа без вграден баласт“ означава едноцокълна или двуцокълна луминесцентна лампа без вграден баласт;
17.
„газоразрядна лампа с висок интензитет“ означава електрическа газоразрядна лампа, в която дъговият разряд, генериращ светлината, се стабилизира чрез температурата на стените, като той осигурява натоварване на стените на колбата, превишаващо 3 W на квадратен сантиметър;
18.
„светодиод“ означава светлинен източник, който се състои от полупроводников елемент, съдържащ p-n преход от неорганичен материал. Този преход осигурява оптично излъчване при възбуждане с електрически ток;
19.
„светодиоден пакет“ означава сглобка, съдържаща един или повече светодиоди. Сглобката може да включва оптичен елемент и топлинен, механичен и електрически интерфейс;
20.
„светодиоден модул“ означава сглобка без цокъл, включваща един или повече светодиодни пакети върху печатна платка. Сглобката може да има електрически, оптични, механични и топлобменни компоненти, интерфейси и ПРА;
21.
„светодиодна лампа“ означава лампа, включваща един или повече светодиодни модули. Лампата може да е снабдена с цокъл;
22.
„пусково-регулираща апаратура за лампи“ означава устройство, разположено между електрическото захранване и една или повече лампи, което осигурява функционални възможности, свързани с работата на лампата(ите), като например промяна на стойността на захранващото напрежение, ограничаване на тока на лампата(ите) до необходимата стойност, осигуряване на запалващо напрежение и ток на предварително подгряване, предотвратяване на студено пускане, подобряване на фактора на мощността или намаляване на радиосмущенията. Устройството може да бъде проектирано за свързване към друга пусково-регулираща апаратура за лампи, за да изпълнява тези функции. Терминът не включва:
-
регулиращи устройства;
-
електрозахранващи устройства, попадащи в обхвата на Регламент (ЕО) № 278/2009 на Комисията (9);
23.
„регулиращо устройство“ означава електронно или механично устройство за управление или следене на светлинния поток на лампата по начин, различен от преобразуване на мощността, като например превключватели за време, датчици за присъствие, светлинни датчици и устройства за регулиране на потока в зависимост от дневната светлина. Освен това импулснофазовите регулатори на светлинния поток също следва да се считат за регулиращи устройства;
24.
„външна пусково-регулираща апаратура“ означава невградена ПРА, проектирана да бъде монтирана извън корпуса на лампата или осветителя или да се отделя от този корпус без това да води до непоправимо повреждане на лампата или осветителя;
25.
„баласт“ означава ПРА, свързана между захранването и една или повече газоразрядни лампи, която служи основно за ограничаване на тока на лампата(ите) до необходимата стойност чрез индуктивност, капацитет или комбинация от индуктивност и капацитет;
26.
„пусково-регулираща апаратура за халогенна лампа“ означава ПРА, която променя по стойност мрежовото напрежение до свръхниско напрежение за халогенни лампи;
27.
„компактна луминесцентна лампа“ означава луминесцентна лампа, която включва всички компоненти, необходими за пускане и стабилна работа на лампата;
28.
„осветител“ означава устройство, което разпределя, филтрира или преобразува светлината, излъчвана от една или повече лампи, и което включва всички необходими части, необходими за опора, закрепване и защита на лампите и, когато е необходимо, на спомагателните схеми заедно със средствата за свързването им към електрическия захранващ източник;
29.
„краен потребител“ означава физическо лице, което закупува или се очаква да закупи продукт за цели, които са извън неговата търговска дейност, стопанска дейност, занаят или професия;
30.
„краен собственик“ означава физическо или юридическо лице, което притежава продукт по време на етапа на използване от жизнения му цикъл, или всяко физическо или юридическо лице, което действа от името на това физическо или юридическо лице.
За целите на приложения от III до V важат и определенията, формулирани в приложение II.
Член 3
Изисквания за екопроектиране
1. Продуктите за електрическо осветление, посочени в член 1, трябва да отговарят на изискванията за екопроектиране, формулирани в приложение III, освен ако са продукти със специално предназначение.
Всяко изискване за екопроектиране се прилага в съответствие със следните етапи:
Етап 1: 1 септември 2013 г.
Етап 2: 1 септември 2014 г.
Етап 3: 1 септември 2016 г.
Освен ако дадено изискване не бъде заменено или не е посочено друго, всяко изискване продължава да бъде в сила заедно с изискванията, въведени на по-късни етапи.
2. Считано от 1 септември 2013 г. продуктите със специално предназначение трябва да са в съответствие с изискванията, определени в приложение I.
Член 4
Оценка на съответствието
1. Процедурата за оценяване на съответствието, посочена в член 8 от Директива 2009/125/ЕО, следва да бъде или системата за вътрешен контрол на проектирането, предвидена в приложение IV към посочената директива, или системата за управление, предвидена в приложение V към същата директива.
2. За целите на оценяването на съответствието съгласно член 8 от Директива 2009/125/ЕО, досието с техническа документация следва:
а)
да съдържа копие от продуктовата информация, предоставяна в съответствие с част 3 от приложение III към настоящия регламент;
б)
да съдържа всякаква друга информация, която съгласно приложения I, III и IV се изисква да фигурира в досието с техническа документация;
в)
да указва поне една реалистична комбинация от настройки на уреда и условия, при които продуктът е в съответствие с настоящия регламент.
Член 5
Процедура за проверка с цел надзор върху пазара
Държавите членки прилагат процедурата за проверка, описана в приложение IV към настоящия регламент, когато извършват проверките с цел надзор върху пазара, посочени в член 3, параграф 2 от Директива 2009/125/ЕО.
Член 6
Базови стойности за сравнение
Базовите стойности за сравнение с налични на пазара продукти и технологии с най-добри показатели по времето на приемането на настоящия регламент, са определени в приложение V.
Член 7
Изменение
С оглед на техническия напредък Комисията ще измени настоящия регламент не по-късно от три години след неговото влизане в сила и ще представи резултатите от това преразглеждане на Консултативния форум.
Член 8
Влизане в сила
Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 12 декември 2012 година.
KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 1194/2012
af 12. december 2012
om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF for så vidt angår krav til miljøvenligt design af retningsbestemte lyskilder, LED-lyskilder og dertil hørende udstyr
(EØS-relevant tekst)
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF af 21. oktober 2009 om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter (1), særlig artikel 15, stk. 1,
efter høring af konsultationsforummet for miljøvenligt design og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
I henhold til direktiv 2009/125/EF fastlægger Kommissionen krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter, der sælges og handles i betydelige mængder, har en væsentlig miljøpåvirkning og har et betydeligt potentiale med hensyn til at mindske deres miljøpåvirkning, uden at det medfører urimelige omkostninger.
(2)
Ifølge artikel 16, stk. 2, litra a), i direktiv 2009/125/EF udsteder Kommissionen efter proceduren i samme direktivs artikel 19, stk. 3, og kriterierne i artikel 15, stk. 2, og efter høring af konsultationsforummet for miljøvenligt design eventuelt gennemførelsesforanstaltninger og begynder med de produkter, der frembyder et stort potentiale for en omkostningseffektiv nedbringelse af drivhusgasemissionerne, f.eks. belysningsprodukter i både boliger og den tertiære sektor, som bl.a. omfatter retningsbestemte lyskilder, LED-lyskilder og dertil hørende udstyr.
(3)
Kommissionen har gennemført en forberedende undersøgelse, hvor de tekniske, miljømæssige og økonomiske aspekter af retningsbestemte lyskilder, LED-lyskilder og dertil hørende udstyr blev analyseret. Undersøgelsen er foretaget i samarbejde med interessenter og berørte parter fra EU og tredjelande, og resultaterne er gjort offentligt tilgængelige. En forberedende undersøgelse af eksterne strømforsyninger frembragte en lignende analyse for styreanordninger til halogenpærer.
(4)
Obligatoriske krav til miljøvenligt design gælder for produkter, som bringes i omsætning på EU-markedet, uanset hvor de installeres eller anvendes, og derfor kan sådanne krav ikke gøres afhængige af produktets anvendelse.
(5)
Produkter, som er omfattet af denne forordning, er hovedsageligt udformet til fuldstændig eller delvis belysning af et område, idet de erstatter eller supplerer dagslys med kunstlys, så synsforholdene bedres i det pågældende område. Speciallyskilder, der hovedsageligt er udformet til andre anvendelsesformål (f.eks. trafiksignaler, terrariumsbelysning eller husholdningsapparater), og som klart er angivet som sådanne i den ledsagende produktinformation, bør ikke underkastes denne forordnings krav til miljøvenligt design.
(6)
Ny teknologi, der fremkommer på markedet, f.eks. lysdioder, bør omfattes af denne forordning.
(7)
Miljøaspekterne af de omfattede energiforbrugende produkter, der er udpeget som væsentlige i forbindelse med denne forordning, er energiforbruget i brugsfasen og indholdet og udledningerne af kviksølv.
(8)
Kviksølvudledningen i de forskellige faser af lyskildernes livscyklus, bl.a. fra elproduktion i brugsfasen og fra de 80 % af kviksølvholdige kompaktlysstoflamper, som antages ikke at blive genanvendt, når de er udtjent, er blevet anslået til 0,7 tons fra bestanden af lyskilder i 2007. Hvis der ikke iværksættes målrettede foranstaltninger, anslås kviksølvudledningerne fra bestanden af lyskilder at stige til 0,9 tons i 2020, til trods for, at det er påvist, at denne mængde kan nedbringes væsentligt.
(9)
Selv om kviksølvindholdet i kompaktlysstoflamper anses for et væsentligt miljøaspekt, er det hensigtsmæssigt, at det reguleres under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/65/EU (2). Det er hensigtsmæssigt at regulere emissionen af ultraviolet lys fra lyskilder og andre parametre med potentielle negative sundhedsvirkinger under Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/95/EF (3) og direktiv 2001/95/EF (4).
(10)
Fastsættelsen af energieffektivitetskrav for lyskilder burde føre til en mindre samlet kviksølvudledning.
(11)
Ifølge artikel 14, stk. 2, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/19/EU (5) skal medlemsstaterne sikre, at brugere af elektrisk og elektronisk udstyr i private husholdninger får de nødvendige oplysninger om de potentielle virkninger for miljøet og menneskers sundhed af tilstedeværelsen af farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr. Kravene til produktinformation i denne forordning bør udbygge denne bestemmelse for så vidt angår kviksølv i kompaktlysstoflamper.
(12)
Strømforbruget for produkter omfattet af denne forordning bør forbedres ved, at der anvendes eksisterende teknologier, som ikke er beskyttet af ejendomsret, som er omkostningseffektive, og som giver lavere samlede udgifter til anskaffelse og drift af udstyret.
(13)
Der bør stilles krav til miljøvenligt design af produkter omfattet af denne forordning med henblik på at forbedre de pågældende produkters miljømæssige egenskaber, bidrage til et velfungerende indre marked og til Unionens mål om at mindske energiforbruget med 20 % frem til 2020, sammenholdt med det beregnede energiforbrug i 2020, hvis der ikke træffes sådanne foranstaltninger.
(14)
Den kombinerede virkning af kravene til miljøvenligt design, der er fastsat i denne forordning og i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 874/2012 (6), forventes at føre til en årlig strømbesparelse på 25 TWh i 2020 for retningsbestemte lyskilder, sammenholdt med en situation, hvor der ikke træffes nogen foranstaltninger.
(15)
Kravene til miljøvenligt design bør hverken påvirke produktets brugsegenskaber eller skade sundhed, sikkerhed eller miljø. Fordelene ved at nedbringe strømforbruget i brugsfasen for produkter omfattet af denne forordning bør navnlig være større end eventuelle ekstra miljøpåvirkninger i produktionsfasen. For at sikre forbrugernes tilfredshed med energibesparende lyskilder, herunder navnlig LED-lyskilder, bør der fastsættes krav til brugsegenskaber ikke blot for retningsbestemte lyskilder, men også for ikke-retningsbestemte LED-lyskilder, idet disse ikke er omfattet af kravene til brugsegenskaber i Kommissionens forordning (EF) nr. 244/2009 (7). Produktinformationskravene bør give forbrugerne mulighed for at træffe kvalificerede valg.
(16)
LED-lysarmaturer, hvor LED-lyskilder eller LED-moduler ikke kan udtages til selvstændig prøvning, bør ikke give LED-producenterne mulighed for at omgå denne forordnings krav.
(17)
Det er hensigtsmæssigt at fastsætte specifikke krav på et niveau, som gør, at der stadig findes alternative lyskilder, som kan bruges i bestanden af belysningsudstyr. Parallelt hermed bør der fastsættes almene krav, som implementeres ved hjælp af harmoniserede standarder, og som gør nyt belysningsudstyr mere kompatibelt med energibesparende lyskilder, og energibesparende lyskilder kompatible med et bredere udvalg af belysningsudstyr. Produktinformationskravene til belysningsudstyr kan hjælpe brugerne med at finde lyskilder og udstyr, der passer sammen.
(18)
Kravene til miljøvenligt design bør indføres i flere faser for at give producenterne tilstrækkelig tid til at foretage de nødvendige designændringer af produkter, der er omfattet af denne forordning. Indførelsen af krav i flere omgange bør planlægges, så negative virkninger for markedsført udstyrs brugsegenskaber undgås, og der tages hensyn til omkostningsvirkningen for slutbrugerne og producenterne, herunder navnlig små og mellemstore virksomheder, samtidig med at forordningens målsætninger nås inden for den planlagte tidsramme.
(19)
Målingerne af de relevante produktparametre bør udføres ved pålidelige, nøjagtige og reproducerbare måleprocedurer under anvendelse af de nyeste almindeligt anerkendte målemetoder, herunder harmoniserede europæiske standarder fra de europæiske standardiseringsorganer, når sådanne er vedtaget, jf. bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/34/EF (8).
(20)
I overensstemmelse med artikel 8 i direktiv 2009/125/EF bør denne forordning specificere, hvilke procedurer der gælder for overensstemmelsesvurdering.
(21)
For at lette kontrollen af overensstemmelsen bør producenterne give oplysninger i den i bilag V og VI til direktiv 2009/125/EF omhandlede tekniske dokumentation i det omfang, oplysningerne vedrører kravene i denne forordning.
(22)
Ud over de retligt bindende krav i denne forordning bør der angives vejledende referenceværdier for de bedste tilgængelige teknologier for produkter omfattet af denne forordning med henblik på at sikre omfattende og lettere adgang til information om produkternes miljøpræstationer over hele deres livscyklus.
(23)
Ved revisionen af denne forordning bør der tages særligt hensyn til udviklingen i salget af speciallyskilder for at kontrollere, at de ikke anvendes til andet end deres særlige formål, og til udviklingen af ny teknologi, f.eks. lysdioder (LED) og organiske LED. Det bør også vurderes, om det er muligt at opstille energieffektivitetskrav på kategori A-niveau som defineret i den delegerede forordning (EU) nr. 874/2012, eller i det mindste på kategori B-niveau for retningsbestemte halogenlyskilder til almindelig netspænding (under hensyntagen til kriterierne i tabel 2 i punkt 1.1 i bilag III). Ved revisionen bør det også vurderes, om der kan foretages en væsentlig stramning af energieffektivitetskravene til andre glødepærer. Under revisionen bør også kravene til brugsegenskaber for så vidt angår farvegengivelsesindeks for LED-lyskilder vurderes.
(24)
Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 19, stk. 1, i direktiv 2009/125/EF -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
Genstand og anvendelsesområde
Ved denne forordning fastsættes krav til miljøvenligt design for så vidt angår markedsføring af følgende elektriske belysningsprodukter:
a)
retningsbestemte lyskilder
b)
LED-lyskilder
c)
udstyr udformet til installation mellem elnettilslutningen og lyskilden(-erne), herunder styreanordninger, reguleringsudstyr og lysarmaturer (dog ikke forkoblinger og lysarmaturer til lysstofrør og højtryksdamplamper),
også når disse er indbygget i andre produkter.
Den fastsætter også krav til produktinformation for specialprodukter.
LED-moduler er fritaget fra denne forordnings krav, hvis de markedsføres som en del af lysarmaturer, der markedsføres i et antal på højst 200 enheder årligt.
Artikel 2
Definitioner
I denne forordning gælder definitionerne i artikel 2 i direktiv 2009/125/EF, og derudover forstås ved:
1) »belysning«: anvendelse af lys på en sådan måde, at det rammer et sted, genstande eller deres omgivelser, så disse bliver synlige for mennesker
2) »spotbelysning«: en type belysning, hvor lyset målrettes, så det fremhæver et objekt eller en del af et område
3) »elektrisk belysningsprodukt«: et produkt udformet til brug med strøm og beregnet til belysning
4) »specialprodukt«: et produkt, som anvender teknologier, der er omfattet af denne forordning, men som er beregnet til særlige anvendelser på grund af dets tekniske parametre som beskrevet i den tekniske dokumentation. Særlige anvendelser er anvendelser, som kræver tekniske parametre, der ikke er nødvendige, når det gælder belysning af normale steder eller genstande under normale forhold. Der er tale om følgende typer anvendelser:
i)
udsendelse af lys som agens i kemiske eller biologiske processer (f.eks. polymerisering, ultraviolet lys, der anvendes til saltning/tørring/hærdning, fotodynamisk terapi, havebrug, pasning af husdyr, insektbekæmpelsesmidler)
ii)
optagelse og projektion af billeder (f.eks. flashlamper til kamera, fotokopimaskiner og videoprojektorer)
iii)
opvarmning (f.eks. infrarøde lyskilder)
iv)
signalgivning (f.eks. trafiklys eller landingsbanelys)
i)
hvor lysets spektralfordeling har til formål at ændre det belyste steds eller den belyste genstands udseende ud over at gøre det eller den synlig (f.eks. belysning til udstilling af fødevarer eller farvede lyskilder som defineret i punkt 1 i bilag I), med undtagelse af variationer i korreleret farvetemperatur, eller
ii)
hvor lysets spektralfordeling er tilpasset til særligt teknisk udstyrs behov, ud over at gøre et sted eller en genstand synlig for mennesker (f.eks. studiobelysning, lysspots, teaterbelysning), eller
iii)
hvor stedet eller den belyste genstand kræver særlig beskyttelse mod lyskildens negative virkninger (belysning med særlige filtre til lysfølsomme patienter eller lysfølsomme museumsgenstande), eller
iv)
hvor der kun kræves belysning i nødsituationer (f.eks. nødbelysningsarmaturer eller styreanordninger til nødbelysning), eller
v)
hvor belysningsprodukter skal kunne modstå ekstreme fysiske påvirkninger (f.eks. vibrationer eller temperaturer under - 20 °C eller over 50 °C)
5) »lysgiver«: en flade eller et objekt, der er konstrueret til at udsende hovedsagelig synlig optisk stråling frembragt ved omsætning af energi. Med udtrykket »synlig« henvises der til en bølgelængde på 380-780 nm
6) »lyskilde«: en enhed, hvis præstationer kan vurderes særskilt, og som består af en eller flere lysgivere. Den kan desuden indeholde komponenter, der er nødvendige til tænding, strømforsyning eller stabil drift af enheden, eller til fordeling, filtrering eller omdannelse af den optiske stråling, hvis disse komponenter ikke kan fjernes uden blivende beskadigelse af enheden
7) »sokkel«: den del af en lyskilde, som forbinder den til strømkilden via en fatning eller en tilslutning, og som også kan tjene til at fastholde lyskilden i fatningen
8) »fatning«: en anordning, som fastholder lyskilden, oftest ved at soklen indsættes i den, i hvilket tilfælde den også tjener til at slutte lyskilden til strømkilden
9) »retningsbestemt lyskilde«: en lyskilde, som afgiver mindst 80 % af sit lys inden for en rumvinkel på π sr (hvilket svarer til en kegle med topvinkel 120°)
10) »ikke-retningsbestemt lyskilde«: en lyskilde, som ikke er en retningsbestemt lyskilde
11) »glødetrådslyskilde«: en lyskilde, hvori lys frembringes ved, at en trådlignende leder ophedes til glødepunktet af en elektrisk strøm. Lyskilden kan eventuelt indeholde gasser, der påvirker glødeprocessen
12) »glødepære«: en glødetrådslyskilde, hvori glødetråden er omsluttet af en lufttom glaskolbe eller af en glaskolbe med en inaktiv gas
13) »halogenpære«: en glødetrådslyskilde, hvor glødetråden består af wolfram og er omsluttet af gas indeholdende halogener eller halogenforbindelser. En halogenpære kan have en indbygget strømforsyning
14) »udladningslampe«: en lyskilde, hvor lyset direkte eller indirekte produceres ved en elektrisk udladning i en gas, en metaldamp eller en blanding af flere gasser og dampe
15) »lysstofrør«: lavtrykskviksølvlampe, hvor det meste af lyset udsendes af et eller flere lag lysstof, som rammes af den ultraviolette stråling fra udladningen. Lysstofrør kan have en indbygget forkobling
16) »lysstofrør uden indbygget forkobling«: et lysstofrør med enkelt eller dobbelt sokkel uden indbygget forkobling
17) »højtryksdamplampe«: en elektrisk udladningslampe, hvor lysbuen stabiliseres af vægtemperaturen, og hvor energistrømmen mod og gennem udladningsrørets væg overstiger 3 watt pr. kvadratcentimeter
18) »lysdiode« eller »LED«: en lysgiver bestående af en halvlederanordning med en p-n-overgang af uorganisk materiale. P-n-overgangen udsender optisk stråling, når den exciteres af en elektrisk strøm
19) »LED package«: en sammenbygning med én eller flere lysdioder. Den kan have et optisk element og termiske, mekaniske og elektriske grænseflader
20) »LED-modul«: en sammenbygning, uden sokkel, af ét eller flere LED packages på et trykt kredsløb. Den kan have elektriske, optiske, mekaniske og termiske komponenter, grænseflader og en styreanordning
21) »LED-lyskilde«: en lyskilde, der omfatter et eller flere LED-moduler. Lyskilden kan være forsynet med en sokkel
22) »styreanordning«: en anordning mellem elnettet og en eller flere lyskilder; den varetager en funktion, der vedrører lyskildens drift, idet den f.eks. transformerer forsyningsspændingen, begrænser strømstyrken til den for lyskilden eller lyskilderne krævede størrelse, leverer startspænding og strøm til forvarmning, forhindrer koldstart, korrigerer effektfaktoren eller mindsker radiointerferens. Anordningen kan være udformet sådan, at den skal forbindes med andre styreanordninger, for at disse funktioner skal kunne varetages. Begrebet »styreanordning« omfatter ikke:
reguleringsudstyr
strømforsyninger omfattet af Kommissionens forordning (EF) nr. 278/2009 (9)
23) »reguleringsudstyr«: elektrisk eller mekanisk udstyr til regulering eller overvågning af lyskildens lysstrøm på anden måde end ved spændingstransformering, f.eks. timere, bevægelsessensorer, lyssensorer og anordninger til dagslysstyring. Desuden regnes også fasestyringslysdæmpere for reguleringsudstyr
24) »ekstern styreanordning«: ikke-integreret styreanordning, som er konstrueret til installation uden for en lyskildes eller et lysarmaturs indeslutning, eller som kan fjernes fra indeslutningen uden blivende beskadigelse af lyskilden eller lysarmaturet
25) »forkobling«: en styreanordning indsat mellem strømkilden og en eller flere udladningslamper, som hovedsageligt har til formål at begrænse strømstyrken til den krævede værdi ved hjælp af induktans, kapacitans eller en kombination heraf
26) »styreanordning til halogenpære«: styreanordning, som transformerer netspænding til ekstra lav spænding til halogenpærer
27) »kompaktlysstoflampe«: et lysstofrør, som omfatter alle nødvendige komponenter til tænding og stabil drift af lysstofrøret
28) »lysarmatur«: udstyr, som fordeler, filtrerer eller omdanner lys fra en eller flere lyskilder, og som omfatter alle de nødvendige elementer til at støtte, fastgøre og beskytte lyskilderne samt eventuelt hjælpeapparatur og anordninger til at forbinde dem til strømforsyningen
29) »slutbruger«: en fysisk person, der køber eller forventes at købe en lyskilde eller et lysarmatur til formål uden forbindelse med dennes professionelle aktivitet inden for handel, håndværk, industri eller liberale erhverv
30) »endelig ejer«: den person eller enhed, der ejer et produkt i brugsfasen af produktets livscyklus, eller enhver person eller enhed, som handler på vegne af en sådan person eller enhed.
I forbindelse med bilag III til V finder definitionerne i bilag II også anvendelse.
Artikel 3
Krav til miljøvenligt design
1. De i artikel 1 omhandlede belysningsprodukter skal opfylde kravene til miljøvenligt design i bilag III, undtagen hvis der er tale om specialprodukter.
De forskellige krav til miljøvenligt design træder i kraft som følger:
Fase 1: 1. september 2013
Fase 2: 1. september 2014
Fase 3: 1. september 2016.
Alle krav gælder i forening med andre senere indførte krav, medmindre de bliver afløst eller på anden måde ophævet.
2. Fra den 1. september 2013 skal specialprodukter opfylde informationskravene i bilag I.
Artikel 4
Overensstemmelsesvurdering
Proceduren for overensstemmelsesvurdering i artikel 8 i direktiv 2009/125/EF er den interne designkontrol, der er fastlagt i samme direktivs bilag IV, eller det forvaltningssystem, der er fastlagt i samme direktivs bilag V.
Den tekniske dokumentation, der udarbejdes med henblik på overensstemmelsesvurdering i henhold til artikel 8 i direktiv 2009/125/EF, skal:
a)
omfatte en kopi af den produktinformation, der stilles til rådighed i henhold til bilag III, punkt 3
b)
angive alle andre oplysninger, der kræves i henhold til bilag I, III og IV, i den tekniske dokumentation
c)
specificere mindst én realistisk kombination af produktindstillinger og vilkår, hvor produktet opfylder kravene i denne forordning.
Artikel 5
Verifikationsprocedure i forbindelse med markedstilsyn
Medlemsstaterne skal anvende verifikationsproceduren i denne forordnings bilag IV, når de udfører markedstilsyn i henhold til artikel 3, stk. 2, i direktiv 2009/125/EF.
Artikel 6
Vejledende referenceværdier
De vejledende referenceværdier for de miljømæssigt bedste produkter og teknologier, der findes på markedet på tidspunktet for vedtagelsen af denne forordning, er anført i bilag V.
Artikel 7
Revision
Kommissionen reviderer denne forordning i lyset af den teknologiske udvikling senest tre år efter dens ikrafttræden og forelægger konsultationsforummet for miljøvenligt design resultaterne af revisionen.
Artikel 8
Ikrafttræden
Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 12. december 2012.