РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) № 470/2014 НА КОМИСИЯТА
от 13 май 2014 година
за налагане на окончателно антидъмпингово мито и окончателно събиране на временното мито, наложено върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република
ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
като взе предвид Регламент (ЕО) № 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1), и по-специално член 9, параграф 4 и член 14, параграф 1 от него,
като има предвид, че:
A. ПРОЦЕДУРА
1. Временни мерки
(1)
На 28 ноември 2013 г. с Регламент (ЕС) № 1205/2013 („регламента за временните мерки“) (2) Европейската комисия („Комисията“) наложи временно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република.
(2)
Процедурата започна на 28 февруари 2013 г. по повод на жалба от името на производители, представляващи повече от 25 % от общото производство на слънцезащитно стъкло в Съюза (3).
(3)
Разследването на дъмпинга и вредата обхвана периода от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г. („разследвания период“, или „РП“). Проучването на тенденциите, които са от значение за оценката на вредата, обхвана периода от 1 януари 2009 г. до края на разследвания период („разглеждания период“).
2. Последваща процедура
(4)
След разгласяването на основните факти и съображения, въз основа на които беше наложено временно антидъмпингово мито („оповестяване на предварителните заключения“), няколко заинтересовани страни направиха писмени изявления, в които изложиха своето гледище относно предварителните констатации. На страните, които пожелаха да бъдат изслушани, беше предоставена такава възможност.
(5)
Комисията продължи да търси и проверява цялата информация, която считаше за необходима във връзка с изготвянето на окончателните ѝ констатации. Устните и писмените коментари, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани, като в случаите, в които това беше счетено за целесъобразно, временните констатации бяха съответно изменени.
(6)
Впоследствие Комисията информира всички страни за основните факти и съображения, въз основа на които възнамеряваше да наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло с произход от Китайската народна република (КНР), както и окончателното събиране на сумите, обезпечени с временното мито (оповестяване на окончателните заключени“). На страните беше даден срок, в който евентуално да представят своите коментари във връзка с оповестените окончателни заключения.
(7)
Коментарите, представени от заинтересованите страни, бяха разгледани и взети под внимание, когато това беше счетено за целесъобразно.
3. Извадка
(8)
Един производител износител заяви, че общият брой на производителите от Съюза не е ясно посочен в съображения 7, 11 и 75 от регламента за временните мерки. В това отношение Комисията потвърждава, че общо осем производители от Съюза заявиха своя интерес и са извършвали стопанска дейност по време на РП. С едно изключение, идентичността на производителите от Съюза не беше разкрита. В отговора си на документа, с който бяха оповестени окончателните заключения, жалбоподателят посочи, че трима производители от Съюза (Guardian, AGC и Centrosolar Glass) са прекратили дейността си и че четвърто дружество (Saint Gobain) значително е намалило производството си.
(9)
При липсата на други коментари по отношение на методиката на съставяне на извадката от производители износители от КНР и производители от Съюза, временните констатации в съображения 7-24 от регламента за временните мерки се потвърждават.
4. Отговори на въпросника и посещения за проверка на място
(10)
След приемането на регламента за временните мерки бе проведено посещение за проверка на място в помещенията на втори оказал съдействие ползвател, а именно Viessmann Faulquemont SAS, Франция.
5. Процедурни права
(11)
Един производител износител заяви, че предоставената му информация при оповестяването на предварителните заключения е недостоверна, по-специално що се отнася до дъмпинга, подбиването на цените и изчисляването на маржа на вредата. Поради недостоверността на посочената по-горе информация той заяви, че е бил лишен от основните си права на защита, гарантирани по силата на Регламент (ЕО) № 1225/2009 (основния регламент), антидъмпинговото споразумение на СТО и Хартата на основните права на Европейския съюз.
(12)
Що се отнася до изчисляването на дъмпинговия марж, въпросният производител износител заяви, че при оповестяването на предварителните заключения не е била предоставена по-подробна информация за сумата на корекциите, приложени върху разходите за нанасяне на покритие и за производствения процес за флоатно стъкло (вж. съображение 64 от регламента за временните мерки), нито за разходите за реализация, за общите и административните разходи и за печалбата в процентно изражение.
(13)
Това искане беше прието и Комисията разгласи допълнителна информация. В случаите, в които не беше възможно да се предоставят точни данни от съображения за поверителност, същите бяха разгласени в определени диапазони.
(14)
След оповестяването на окончателните заключения въпросният производител износител заяви, че разгласените данни са все още недостатъчни, и по-конкретно изтъкна, че остава неизяснен въпросът дали при корекцията, приложена върху разходите за нанасяне на покритие, са взети предвид разходите за еднолицево или двулицево покритие, или и за двата вида покритие едновременно.
(15)
Както е пояснено в съображение 68 по-долу, не бяха представени доказателства от заинтересованите страни, които да свидетелстват за наличието на съществена разлика в производствените разходи за слънцезащитно стъкло с еднолицево и с двулицево покритие. Поради това при изчисляването на размера на корекцията Комисията не направи разграничение между слънцезащитното стъкло с еднолицево и с двулицево покритие.
(16)
Що се отнася до вредата, същият производител износител се оплака, че в специално адресирания до него документ във връзка с оповестяването на заключенията продажните цени и целевите цени на производителите от Съюза за два от общо петте вида от въпросния продукт са били придружени от означението „с ограничен достъп (Limited)“ или са били предоставени в определен диапазон от съображения за поверителност.
(17)
Дружеството също така изтъкна, че в конкретния случай е налице висока степен на поверителност, поради което е известно името само на един от включените в извадката производители от Съюза. Вследствие на това дружеството изрази мнение, че дори ако за някои видове от продукта информацията се отнася само до данните за един или двама производители от Съюза, по никакъв начин не би било възможно да се идентифицират тези дружества и в резултат на това - да се даде значително конкурентно предимство на производителя износител спрямо който и да било негов конкурент от Съюза, било то самостоятелно дружество или група от дружества.
(18)
В съответствие с член 20 от основния регламент Комисията действително е длъжна да разгласи след временните мерки подробностите, подкрепящи основните факти и съображения, на основата на които са въведени тези мерки. По силата на член 19 от основния регламент обаче Комисията също така е длъжна да третира като поверителна всяка информация, която е такава по своя характер или се предоставя на поверителна основа.
(19)
В конкретния случай действителните продажни цени и целеви цени на производителите от Съюза за два вида от продукта или са били премахнати, или са били дадени в определен диапазон, защото източници на информацията за един от видовете на продукта са единствено един или двама производители от Съюза. Освен това широкоизвестен факт в този сектор е, че този конкретен вид продукт не се произвежда от други производители от Съюза. Вследствие на това Комисията счита тази информация за поверителна по своя характер, тъй като разгласяването ѝ би дало значително конкурентно предимство на конкурентите и/или би имало осезаем неблагоприятен ефект за дружеството(ата), предоставящо(и) информацията. Освен това същата информация беше премахната за втори вид от този продукт, с цел да се избегне възможността данните за първия вид продукт да бъдат извлечени по дедуктивен път от общите налични данни.
(20)
След оповестяването на окончателните заключения дружеството повторно изтъкна, че степента, в която се разгласяват изчисленията на маржа на вредата, е недостатъчна и неподходяща с оглед на конкретния случай. По-конкретно бе изразено оплакване, че не е ясно по какъв начин е бил избран вторият вид продукт, данните за който са били премахнати. Комисията желае да направи уточнението, че това е направено на чисто случаен принцип.
(21)
Като възможно решение на проблема с твърдението за недостатъчно разгласяване дружеството предложи неговите адвокати да проведат среща със служители на Комисията и подробно да обсъдят изчисления марж на дъмпинга и на вредата, без да правят копие на никакви поверителни документи, или да получат достъп до зала за данни в помещенията на Комисията, в която би било възможно да се правят записки.
(22)
Комисията не беше в състояние да удовлетвори това искане. За да могат адвокатите на дружеството да проверят изчисленията, трябваше да бъдат предоставени точните цифри, съобщени от едно или две дружества. Това не е възможно, тъй като Комисията е длъжна да съхранява тези данни като поверителни в съответствие с член 19 от основния регламент.
(23)
Освен това Комисията изрично спомена в оповестените окончателни заключения, че по всякакви въпроси, свързани с правото на защита на дружеството, като например достъп до преписката, същото може да се обръща към служителя по изслушването съгласно мандата на служителя по изслушването. (4) Дружеството обаче не поиска намеса от страна на служителя по изслушването в срока за представяне на коментари по оповестените окончателни заключения.
(24)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията за предполагаемо нарушение на процедурните права на въпросния производител износител.
Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ И СХОДЕН ПРОДУКТ
1. Разглеждан продукт
(25)
В съответствие с посоченото в съображение 26 от регламента за временните мерки продуктът, който е предмет на настоящото разследване, е слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3) („разглежданият продукт“, с общоизвестно наименование „слънцезащитно стъкло“). Разглежданият продукт понастоящем се класира в код по КН ex 7007 19 80.
2. Твърдения относно обхвата на продукта
(26)
Един производител износител заяви, че след оповестяването на предварителните заключения противно на това, което е посочено в съображение 32 от регламента за временните мерки, градинарското стъкло, което отговаря на техническите характеристики на слънцезащитното стъкло съгласно определението в съображение 26 от регламента за временните мерки, следва да бъде изключено от обхвата на продукта. На първо място, според износителя физическите характеристики на градинарското стъкло твърде много се различават от тези на слънцезащитното стъкло: i) градинарското стъкло е с различни размери в зависимост от изискванията на клиентите, докато слънцезащитното стъкло е със строго определени размери; ii) градинарското стъкло може да бъде с двулицево покритие, за разлика от слънцезащитното стъкло за фотоволтаични модули, което не е с двулицево покритие. На второ място, според производителя износител градинарското стъкло служи за друг вид употреба и не може да се използва нито за производство на фотоволтаични модули, нито за производство на термични колектори.
(27)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. На първо място, обстоятелството, че слънцезащитното стъкло, използвано при изграждането на оранжерии, е с различни размери от тези на слънцезащитното стъкло, използвано за фотоволтаичните модули или термичните колектори, не е релевантно, тъй като размерите могат да варират както при фотоволтаичните модули, така и при оранжериите. Освен това всяко изключване на продукт на подобна основа може да доведе до евентуално заобикаляне на антидъмпинговите мерки. На второ място, като градинарско стъкло на пазара се продава не само слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, но и без покритие или с еднолицево покритие. Нещо повече, както е пояснено в съображение 68 по-долу, слънцезащитното стъкло с двулицево покритие също така се използва както за фотоволтаични модули, така и за термични колектори. Ето защо тази физическа характеристика не позволява да се разграничи слънцезащитното стъкло, използвано за градинарско стъкло, от всяка друга употреба. И на последно място, не може да се изключи възможността слънцезащитното стъкло, предназначено за изграждането на оранжерии, да бъде използвано за производство на фотоволтаични модули и/или термични колектори.
(28)
След оповестяването на заключенията един вносител заяви, че тъй като слънцезащитното стъкло, което може да се използва и като стъкло за мебели, не е изключено от определението на продукта, това води до административна тежест и забавяния за дружествата. Това според него се дължи на обстоятелството, че от дружествата се изисква да изпращат на митническите власти в Съюза доклади от изпитванията всеки път, когато митническите власти поставят въпроса дали внасяните стоки са предмет на мерките.
(29)
Комисията смята, че тези видове стъкло не следва да бъдат изключени от обхвата на разследването, тъй като слънцезащитното стъкло потенциално може да се използва за градинарски цели и за производство на мебели. С цел осигуряване на адекватна защита на промишлеността на Съюза от вредоносния ефект на дъмпинговия внос, следва да се избягват всякакви „вратички“, които позволяват да бъдат заобиколени мерките. Положителният ефект при наличието на адекватна защита позволява да се преодолее неблагоприятното въздействие на допълнителната административна тежест, евентуално понесена от съответния вносител.
(30)
Друг производител износител заяви, че флоатното стъкло следва да бъдат изключено от обхвата на продукта, тъй като произвежданото от него флоатно стъкло се използва на строителния и на оранжерийния пазар. Нещо повече, той твърди, че флоатното стъкло не се използва в производството на фотоволтаични модули. Въз основа на аргументите, изтъкнати от Комисията в съображение 33 от регламента за временните мерки, Комисията обаче припомня, че флоатното стъкло недвусмислено отговаря на техническите характеристики на слънцезащитното стъкло, посочени в съображение 26 от регламента за временните мерки. Наред с това флоатното стъкло се произвежда както от промишлеността на Съюза, така и от производителите износители. Това се потвърждава от публично достъпната информация в интернет (5). По тази причина това твърдение се отхвърля.
3. Заключение
(31)
Поради липсата на други коментари относно разглеждания продукт и сходния продукт направените заключения в съображения 26-33 от регламента за временните мерки се потвърждават.
В. ДЪМПИНГ
1. Третиране като дружество, работещо в условията на пазарна икономика (ТДПИ)
(32)
След оповестяването на предварителните, а впоследствие - и на окончателните заключения, един производител износител заяви, че Комисията е допуснала грешка, като е отхвърлила искането за ТДПИ. Същото твърдение във връзка с определянето на ТДПИ вече беше изказано на етапа на предварителните заключения и беше отхвърлено от Комисията в съображения 43 и 47 от регламента за временните мерки.
(33)
Производителят износител изтъкна, че извлечените ползи от преференциални данъчни режими и безвъзмездни средства не представляват съществен дял от неговия оборот. В това отношение следва да се припомни, че Комисията вече отговори на този, както и на други аргументи, в писмото си до износителя от 13 септември 2013 г., в което уведоми заинтересованата страна за решението си относно предоставянето на ТДПИ. По-специално беше подчертано, че поради естеството на това предимство абсолютните ползи, извлечени през РП, нямат отношение към оценката на това дали нарушението на правилата на свободната конкуренция е „значително“. Поради това твърдението беше отхвърлено.
(34)
С оглед на посоченото по-горе изложената в съображения 34-47 от регламента за временните мерки констатация, че всички искания за ТДПИ следва да бъдат отхвърлени, се потвърждава.
2. Нормална стойност
2.1. Избор на държава аналог
(35)
В регламента за временните мерки Турция бе избрана като подходяща държава аналог в съответствие с член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент. Един производител износител заяви, че Турция не е подходяща държава аналог за определяне на нормалната стойност поради факта, че в Турция има само един производител на слънцезащитно стъкло и на турския пазар на практика не се извършва внос на слънцезащитно стъкло. Въпросният производител износител също така заяви, че маржът на печалбата на турския вътрешен пазар на слънцезащитно стъкло е особено висок и по тази причина изкуствено завишава равнището на нормалната стойност. Освен това същият производител износител припомни, че при произвежданото в Турция слънцезащитно стъкло не се прилага технология за нанасяне на покритие и че производственият процес за флоатно стъкло не се използва при производството на турско слънцезащитно стъкло. В резултат на това от турския вътрешен пазар на сходния продукт не може да бъдат получени данни от ключово значение при определянето на нормалната стойност. Поради това въпросният производител износител изтъкна, че като основа при определянето на нормалната стойност е трябвало да бъдат използвани цените на Съюза.
(36)
На първо място, Комисията желае да припомни, че в Турция не съществуват съществени пречки пред търговията, що се отнася до сходния продукт. Поради това не може да се заключи, че турският пазар на слънцезащитно стъкло е затворен за международната търговия. Напротив, пазарът е отворен и цената на този вътрешен пазар на сходния продукт се определя свободно от взаимодействието на търсенето и предлагането.
(37)
На второ място, що се отнася до твърдението за особено високи печалби на турския вътрешен пазар, Комисията подчертава, че не се наблюдава прекомерен марж на печалбата на пазара на сходния продукт в Турция по време на РП, в сравнение с маржовете на печалбата, реализирани от производителите от Съюза през разглеждания период.
(38)
На трето място, липсата на определени видове от продукта в дадена трета държава не я прави неподходяща за държава аналог. Напротив, в член 2, параграф 3 от основния регламент се посочва, че при липсата на продажби на вътрешния пазар на някои видове от продукта Комисията конструира нормална стойност на основата на разходите за производство в страната на произход, увеличени с обосновани по размер разходи за реализация, общи и административни разходи и реализиране на печалба. Разходите, свързани с нанасянето на покритие и с производствения процес за флоатно стъкло, се основават на проверените данни, предоставени от промишлеността на Съюза.
(39)
С оглед на гореизложеното твърдението, че Турция не е подходяща държава аналог, се отхвърля.
(40)
Комисията не може да приеме и аргумента, че нормалната стойност е трябвало да бъде определена на основата на действително платената цена в Съюза. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията може да използва цените в Съюза при определянето на нормалната стойност само ако не е възможно тази стойност да бъде определена на основата на данни от подходяща държава аналог. Тъй като бе установена такава подходяща държава аналог - и при наличието на достатъчно съдействие от страна на един производител, Комисията бе длъжна да определи нормалната стойност на основата на данните от тази държава аналог, а не да използва цените в Съюза. (6)
(41)
Комисията потвърждава избора на Турция като държава аналог по смисъла на член 2, параграф 7 от основния регламент.
2.2. Нормална стойност
(42)
Един производител износител заяви, че Комисията е допуснала грешка при определянето на нормалната стойност, като е използвала за основа само рентабилните продажби в държавата аналог и е добавила хипотетичен марж на печалбата за нерентабилните продажби.
(43)
Комисията потвърждава, че при определянето на нормалната стойност, в съответствие с разясненията в съображения 61 и 62 от регламента за временните мерки и в съответствие с изискването на член 2, параграф 4 от основния регламент, тя се е убедила в това, че поне 80 % от продажбите на всички продуктови видове на сходния продукт на вътрешния пазар в Турция са били рентабилни. Съответно всички продажби на вътрешния пазар в Турция - независимо дали са били рентабилни, или не - са били взети предвид при определянето на нормалната стойност. Поради това горното твърдение е неоснователно и съответно бе отхвърлено.
(44)
Поради липсата на други коментари във връзка с определянето на нормалната стойност съображения 58-64 от регламента за временните мерки се потвърждават.
2.3. Експортна цена
(45)
Поради липсата на коментари по отношение на експортните цени се потвърждава изложеното в съображение 65 от регламента за временните мерки.
2.4. Сравнение
(46)
След оповестяването на предварителните заключения, а впоследствие - и след оповестяването на окончателните заключения, един производител износител заяви, че Комисията погрешно е коригирала експортната му цена по силата на член 2, параграф 10, буква и) от основния регламент. Той заяви, че производителят и свързаният с него търговец представляват единен стопански субект и че по тази причина подобна корекция е изключена. При всички случаи корекцията е в твърде голям размер, тъй като Комисията е използвала за основа действителната надценка, която не е установена в условията на сделка между несвързани лица, а по-скоро е резултат от споразумение за трансферно ценообразуване. Вместо това Комисията е трябвало да извърши корекцията, ако въобще се е налагала такава, на основата на оценка на търговската надценка между производител и несвързан вносител в условията на сделки между несвързани лица.
(47)
Разследването показа, че самият производител износител разполага с напълно функционален експортен отдел, който договаря условията за продажба с клиентите от Съюза, обработва поръчките за производство, организира и извършва експедицията към клиенти от Съюза, включително подготовката на всички съпровождащи превоза на крайния продукт документи, извършва митническото оформяне за износ и подготвя търговската документация. Всъщност не е имало дублиране на свързаните с износа задачи между производителя износител и свързания с него търговец. Производителят износител обаче е издавал фактури за продажба на името на търговеца, който от своя страна е издавал фактура за продажба на името на клиент от Съюза на договорната цена. Свързаният търговец е получавал плащането, приспадал е надценката и е изплащал останалата сума на производителя износител.
(48)
Ето защо Комисията е на мнение, че свързаният търговец не може да се счита за вътрешен отдел „Продажби“, дори да се приеме, че двете дружества представляват минимален единен стопански субект и че корекция по смисъла на член 2, параграф 10, буква и) е напълно оправдана. Освен това, доколкото направената корекция отразява действително начисляваната надценка между свързаните дружества, няма причина тя да бъде заменена с друга хипотетична сума. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(49)
Един производител износител заяви, че производственият му капацитет е много по-голям от този на промишлеността на Съюза и това му дава определено предимство с оглед на по-ниските производствени разходи за разглеждания продукт. Поради това Комисията би следвало да вземе под внимание това предполагаемо предимство, свързано с по-ниските му производствени разходи, и да направи необходимата корекция.
(50)
Комисията не може да приеме този аргумент. На първо място, производителят износител не се позовава на съответна правна разпоредба, по силата на която да може да бъде направена подобна корекция. На второ място, не е доказано, че дължащите се на по-големия производствен капацитет по-ниски разходи са в състояние да окажат влияние върху цените или сравнимостта на цените по смисъла на член 2, параграф 10 от основния регламент. В действителност, дори да може да се докаже определена разлика в разходите, не е ясно по какъв начин това се отразява на крайната цена и дали не се компенсира от разлика в другите разходи.
(51)
Освен това претендираната полза, на която се позовава производителят износител, се отнася до предполагаемо по-ниските производствени разходи в сравнение с разходите, направени от промишлеността на Съюза. В това отношение следва да се припомни, че на въпросния производител износител не е било предоставено ТДПИ и поради тази причина разходите му не са били подложени на проверка. Съгласно член 2, параграф 7, буква а) от основния регламент Комисията е определила нормалната стойност на основата на действителните цени и/или разходи на производителя от държавата аналог, тъй като цените и разходите в държавите с непазарна икономика не са резултат на пазарните сили и следователно не са надежден показател за пазарните цени или разходи.
(52)
Един производител износител от КНР заяви, че Комисията следва да коригира експортната цена франко завода на един от неговите конкуренти, като извади от нея такса за услугата и лицензионна такса, които по негово твърдение той е платил на трета страна.
(53)
Комисията отхвърля този довод. На първо място, производителят износител не се позовава на съответна правна разпоредба от основния регламент, по силата на която да може да бъде направена подобна корекция. На второ място, макар и да може да се приеме, че това искане попада в обхвата на член 2, параграф 10, буква д) от основния регламент, който предвижда корекции за разходите за транспорт, застраховка, обработка, товарене и допълнителни разходи, тази разпоредба не се отнася за таксите за услугата или разходите, свързани с лицензионно споразумение. Такива разходи представляват бизнес разходи, които обикновено се правят от производител на стоки, използващ лиценз за определена технология, придобит от трето лице, независимо от това дали стоките се изнасят, или се продават на вътрешния пазар. Поради това подобни разходи следва да бъдат отразени в крайната цена както на експортните продажби, така и на продажбите на вътрешния пазар. Тези разходи следователно не могат да се отразят на сравнимостта между експортната цена и нормалната стойност. Поради това евентуална корекция по смисъла на член 2, параграф 10 не е оправдана и искането съответно се отхвърля.
(54)
За да се гарантира обективно сравнение между нормалната стойност и експортната цена в съответствие с изложеното в съображения 67 и 68 от регламента за временните мерки, под формата на корекции бяха надлежно отчетени разликите, които засягат цените и тяхната сравнимост, в съответствие с член 2, параграф 10 от основния регламент.
(55)
Въз основа на това бяха направени специфични за дружеството корекции за разходите за транспорт, навло и застраховки, обработка, товарене и допълнителни разходи, износни мита и комисиони във всички случаи, в които беше установено, че те се отразяват на сравнимостта на цените. След налагането на временните мерки обаче Комисията установи технически пропуск във връзка с корекцията на ДДС. Той бе съответно коригиран за изчисляването на дъмпинга, като резултатите са отразени в съответната таблица в съображение 169 по-долу.
(56)
Двама производители износители заявиха, че сравнението на цените между експортната цена и нормалната стойност по отношение на един вид от продукта е неправилно. Въпросното твърдение е обсъдено в съображения 67 и 68 по-долу.
2.5. Дъмпингови маржове
(57)
Поради липсата на коментари изложената в съображения 69-73 от регламента за временните мерки методология, използвана за изчисляване на дъмпинговите маржове, се потвърждава.
(58)
Един производител износител заяви, че в антидъмпинговия въпросник по погрешка е вписал неверни стойности за разходите, застраховката и навлото (CIF стойности) на определен брой негови продажби на разглеждания продукт за износ в ЕС. Декларираните CIF стойности са били твърде ниски, като по този начин са завишили дъмпинговия марж на дружеството, както и неговия марж на вредата.
(59)
Комисията щателно проучи това твърдение. След направената насрещна проверка и инспектиране на място на цените CIF на съответните сделки с вносителя от ЕС Комисията беше в състояние да установи верността на това твърдение. Поради това твърдението беше прието.
(60)
Предвид направените корекции на нормалната стойност и на експортната цена и при липсата на допълнителни коментари окончателните дъмпингови маржове, изразени като процент от цената CIF на границата на Съюза без платено мито, са, както следва:
Дружество
Дъмпингов марж
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
41,6 %
Други оказали съдействие дружества
84,7 %
Всички останали дружества
90,1 %
Г. ВРЕДА
1. Определение за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“
(61)
Не бяха получени коментари по отношение на определението за „промишленост на Съюза“ и „производство на Съюза“. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 75-79 от регламента за временните мерки.
2. Потребление на Съюза
(62)
След оповестяването на временните заключения предоставените от жалбоподателя данни за обема на продажбите, свързани с включените в извадката производители от Съюза, бяха актуализирани с данни от включените в извадката производители от Съюза. Съответно бяха коригирани данните в таблица 1 (вж. по-долу). С тази корекция не се променят, нито се обезсилват изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Вследствие на това, поради липсата на коментари по отношение на потреблението на Съюза, установената в съображения 80-82 от регламента за временните мерки тенденция по отношение на потреблението на Съюза се потвърждава.
Таблица 1
Потребление на Съюза (1 000 m2)
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Общо потребление на Съюза
16 596
28 239
33 993
27 412
Индекс
100
170
205
165
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
3. Обем, цена и пазарен дял на дъмпинговия внос от засегнатата държава
(63)
Поради направената корекция на продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) се наложи също така да бъде коригиран и пазарният дял на вноса от засегнатата държава (вж. таблица 2). С тази корекция не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки.
(64)
Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 83-87 от регламента за временните мерки.
Таблица 2
Обем на вноса (1 000 m2) и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Пазарен дял
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Индекс
100
100
250
421
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
4. Подбиване на цените
(65)
В съображения 88 и 89 от регламента за временните мерки се описва по какъв начин е било определено подбиването на цените по време на РП. Коригираните на ниво франко завода среднопретеглени продажни цени за всеки вид на продукта на включените в извадката производители от Съюза за несвързани клиенти на пазара на Съюза бяха сравнени със съответните среднопретеглени цени за всеки вид на продукта на вноса от включените в извадката оказали съдействие производители износители. Въпросният внос е бил за първия независим клиент на пазара на Съюза, установен на база CIF, с нанесени корекции в посока увеличение за отчитане на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене. В зависимост от контролния номер на продукта тези корекции увеличават цената със 7-15 %.
(66)
Сравнението на цените бе извършено за всеки номер на вида на продукта по отношение на сделки, извършени на едно и също ниво на търговия, със съответните корекции, посочени в съображението по-горе, и след приспадане на всички намаления и отстъпки. Резултатът от сравнението, изразен като процент от оборота през РП на включените в извадката производители от Съюза, показа среднопретеглен марж на подбиване на техните цени от дъмпинговия внос между 10,6 % и 26,7 %.
(67)
Двама производители износители заявиха, че сравнението на цените по отношение на един вид от продукта е неправилно. По-специално бе изтъкнато, че слънцезащитното стъкло с двулицево покритие следва да бъде анализирано отделно от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. Изтъкнато бе, че производствените разходи и цената на слънцезащитното стъкло с двулицево покритие са много по-високи от производствените разходи и цената на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. Освен това бе заявено, че слънцезащитното стъкло с двулицево покритие има „като правило“ много по-висок коефициент на пропускане за слънчева светлина в сравнение със слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие. И на последно място, един износител заяви, че при фотоволтаичните модули никога не се използва слънцезащитно стъкло с двулицево покритие поради много по-високата му цена в сравнение с тази на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, но коефициентът на пропускане за слънчева светлина при слънцезащитното стъкло с двулицево покритие е същият като този при слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, когато се използва за производството на фотоволтаични модули. Напротив, твърди се, че при слънчевите термични приложения по-високата пропускливост, постигана посредством използването на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, е от значение, тъй като благодарение на нея слънчевите термични приложения могат да бъдат много по-ефикасни.
(68)
Комисията отхвърля аргументите, изтъкнати от производителите износители, поради следните причини. На първо място, като се изключат приведените по-горе твърдения от общ характер, производителят износител не представи доказателства за наличието на системна разлика в разходите за производството на слънцезащитно стъкло с еднолицево и с двулицево покритие. Промишлеността на Съюза застъпи противоположно мнение и заяви, че в зависимост от използваната технология за нанасяне на покритието производствените разходи се различават и слънцезащитното стъкло с двулицево покритие не е непременно по-скъпо от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие, и обратно. На второ място, действително слънцезащитното стъкло с двулицево покритие може да предложи по-висока пропускливост за слънчева светлина от слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие (при първото може да се постигне максимум 98 % пропускливост на слънчевата енергия, докато при второто - до 95 %) и тази техническа характеристика е от практическо значение само за слънчевите термични приложения, като същевременно е без значение за фотоволтаичните модули. Противно на твърдението на производителя износител обаче слънцезащитното стъкло с двулицево покритие се продава също и на производителите на фотоволтаични модули и дори представлява неговият основен пазар. Всъщност през РП продажбите от страна на промишлеността на Съюза на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие, предназначено за термични колектори, са били пренебрежимо малки (по-малко от 1 % от всички продажби на слънцезащитно стъкло с двулицево покритие; всички останали продажби са били предназначени за фотоволтаични модули).
(69)
По отношение на разходите, направени след вноса, след оповестяването на предварителните заключения бяха получени два коментара. В първият коментар жалбоподателят твърди, че корекциите на разходите за митническо оформяне, плащане на мито, обработка и товарене следва да бъдат в много по-нисък размер, т.е. 0,26 EUR/m2 за разходите за митническо оформяне, обработка и товарене плюс 3 % мито, вместо фактически използваните 0,40 EUR/m2 плюс 3 % мито.
(70)
Вторият коментар е от производител износител, който заяви, че не е била представена подробна разбивка извън общия размер от 0,40 EUR/m2 за отчитане на разходите за обработка, таксите за митническо оформяне и временното съхраняване на внесените продукти на мястото на вноса. Той също така твърди, че не са разяснени използваните критерии за определяне на това дали дадена корекция се счита за обоснована.
(71)
Въпросните корекции, направени от Комисията, се основават на проверени данни, предоставени от вносители на слънцезащитно стъкло, произвеждано в КНР, и отразяват действителните среднопретеглени разходи, направени за внос на разглеждания продукт през РП. От своя страна жалбоподателят представи тарифата за обичайно прилаганите стандартни такси от независим спедитор за внос от Китай в стандартни морски контейнери. Тази тарифа не представлява валидно доказателство за действителните такси, прилагани от спедиторите за вноса на разглеждания продукт през РП. Вследствие на това аргументът, изтъкнат от жалбоподателя, се отхвърля.
(72)
Във връзка с твърдението на производителя износител допълнителна разбивка на сумата от 0,40 EUR/m2 не можа да бъде предоставена, тъй като тази сума е среднопретеглена величина, изчислена въз основа на много на брой действително издадени фактури по време на РП, отнасящи се до вноса на китайско слънцезащитно стъкло в различни пристанища в ЕС. По този начин действителните разходи, направени след вноса, варират в зависимост от входното пристанище на ЕС, вида на продукта, използването на временно съхранение на мястото на вноса и др.
(73)
Освен това извършената от Комисията в регламента за временните мерки корекция на разходите, направени след вноса, се счита за обоснована, тъй като се основава на проверените действително издадени фактури за внос на китайско слънцезащитно стъкло от независимите вносители.
(74)
Поради липсата на други коментари във връзка с методологията, използвана за изчисляване на подбиването на цените, методът за сравнение на цените, пояснен в съображения 89 и 90 от регламента за временните мерки, се потвърждава.
5. Макроикономически показатели
(75)
Както е посочено в съображение 92 от регламента за временните мерки, за целите на анализа на вредата Комисията направи разграничение между макроикономическите и микроикономическите показатели за вредата. Макроикономическите показатели за разглеждания период бяха анализирани въз основа на предоставените от промишлеността на Съюза данни, отнасящи се до всички производители от Съюза, заявили своя интерес по време на разследването.
(76)
Един производител износител заяви, че Комисията не е извършила анализа на вредата в съответствие с член 3, параграфи 2 и 5 от основния регламент, тъй като анализът на вредата се основава на два отделни и по негово мнение разнородни набора от данни, т.е. макро- и микроикономическите показатели за вредата. Освен това той изтъкна, че допуснатото според него несъответствие на данните от анализа, основан на двата набора от данни, поражда сериозни съмнения за адекватността, достоверността и обективността на цялостната картина за вредата.
(77)
След оповестяването на окончателните заключения същото дружество отново изрази същото становище. Дружеството също така посочи определен брой предишни разследвания, при които институциите на Съюза са определили по негово мнение по един непоследователен начин различни набори от данни и са ги причислили било към макро-, било към микроикономическите данни.
(78)
Комисията не може да приеме този аргумент. Става дума за методология, приложима при съставяне на извадка, за да се анализира състоянието на промишлеността на Съюза и да се вземат под внимание не само тенденциите, наблюдавани при извадката, но също и тези при промишлеността на Съюза като цяло. При анализа са разгледани всички фактори, посочени в член 3, параграф 5 от основния регламент. Заключението относно вредата също е направено въз основа на всички тези фактори. Съответно анализът на вредата е проведен в съответствие с член 3, параграфи 2 и 5 от основния регламент.
(79)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава изложеното в съображения 90-94 от регламента за временните мерки.
(80)
По отношение на макроикономическите показатели, анализирани от Комисията в съображения 95-103 от регламента за временните мерки, поради корекцията на продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) пазарният дял на производителите от Съюза е леко променен (вж. таблица 5). С тази корекция обаче не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображения 95-105 от регламента за временните мерки.
Таблица 5
Обем на продажбите и пазарен дял
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Обем на продажбите (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Индекс
100
172
181
123
Пазарен дял
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Индекс
100
101
88
74
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
6. Микроикономически показатели
(81)
След оповестяването на предварителните заключения производствените разходи за единица продукция на включените в извадката производители от Съюза бяха актуализирани. Съответно бяха леко коригирани данните в таблица 7 (вж. по-долу). С тази корекция не се променят, нито се обезсилват изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки. Поради липсата на други коментари Комисията съответно потвърждава изложеното в съображения 106-123 от регламента за временните мерки.
Таблица
Средни продажни цени в Съюза
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Производствени разходи за единица продукция (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Източник: Отговори на въпросника на включените в извадката производители от Съюза.
7. Заключение относно вредата
(82)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава заключението, съдържащо се в съображения 124-129 от регламента за временните мерки, според което промишлеността на Съюза е понесла съществена вреда по смисъла на член 3, параграф 5 от основния регламент.
Д. ПРИЧИННО-СЛЕДСТВЕНА ВРЪЗКА
1. Въздействие на дъмпинговия внос
(83)
В съображения 131, 132 и 133 от регламента за временните мерки Комисията направи заключението, че е налице причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос от КНР. Това заключение беше оспорено от няколко заинтересовани страни, които заявиха, че не съществува разумно и системно съвпадение във времето между вредата и увеличението на вноса от засегнатата държава. Това се дължи на факта, че в периода 2009-2011 г. китайският внос се е увеличил значително. Освен това средната цена на китайския внос през 2011 г. е 4,96 EUR/m2, т.е. близка по размер до тази от 2012 г. (4,38 EUR/m2).
(84)
Според тези страни заключението, че вредата, понесена от промишлеността на Съюза, следва да се припише на вноса от КНР през 2012 г. противоречи на констатацията, че вносът от Китай не е имал отрицателно въздействие през предходната година, макар и средната цена на вноса да е много сходна.
(85)
От началото на разглеждания период до края на РП вносът се е увеличил с 596 %, като същевременно се наблюдава увеличение с 321 % на неговия пазарен дял. Цените на вноса са спаднали с 27,2 % през разглеждания период.
(86)
Вярно е, че маржът на печалбата на промишлеността на Съюза през 2011 г. е бил съвсем малко по-нисък от този през 2010 г., въпреки голямото увеличение на вноса от КНР още през 2011 г. През 2011 г. обаче потреблението в Съюза на слънцезащитно стъкло се увеличи значително, а именно с 20,4 % между 2010 г. и 2011 г., докато вносът от КНР нарасна със 150 % през същия период. По време на РП на фона на наблюдавания спад на потреблението с малко повече от 19 % обемът на вноса от КНР се увеличи допълнително с повече от 35 % в сравнение с 2011 г. Това ясно показва съвпадение във времето между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза през РП, и силното нарастване на дъмпинговия китайски внос. Също така логично е да измине известен период от време, преди производителите от Съюза да усетят някои неблагоприятни последици от нарасналия дъмпингов внос (например загуба на клиенти, финансови загуби, намаляване на възвръщаемостта на инвестициите и на паричния поток и др.). Поради това твърдението беше отхвърлено.
(87)
След оповестяването на окончателните заключения същите страни заявиха, че съвпадението във времето между понесената съществена вреда и дъмпинговия китайски внос не може да бъде оценявано въз основа на целия разглеждан период от 2009 г. до края на РП, без да се вземат предвид междувременно наблюдаваните тенденции през този период.
(88)
Комисията подложи също така на анализ междувременно наблюдаваните тенденции през разглеждания период. Обстоятелството, че действително през 2011 г. промишлеността на Съюза все още е рентабилна независимо от сериозното увеличение на китайския внос през същата година, не променя заключението, че през РП е имало съвпадение във времето между вредата, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия китайски внос.
(89)
По време на РП на фона на спада в потреблението с малко повече от 19 % китайските производители износители:
-
са увеличили с 12,4 процентни пункта пазарния си дял в сравнение с 2011 г., докато делът на промишлеността на Съюза е намалял с 12,3 процентни пункта;
-
са увеличили с над 35 % обема на вноса от КНР, докато при продажбите на промишлеността на Съюза се наблюдава спад от 32 %, а също така
-
са намалили още повече своите и без това твърде ниски експортни цени с повече от 10 %, което е довело до подбиване на цените на промишлеността на Съюза с до 26,7 %, като по този начин са допринесли за загубите, претърпени от промишлеността на Съюза през РП.
(90)
Въз основа на гореизложения анализ Комисията стигна до заключението, че наличието на дъмпингов внос и значителното увеличение на неговия пазарен дял на цени, постоянно подбиващи цените на промишлеността на Съюза, са причината за съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(91)
Поради липсата на други коментари във връзка с въздействието на дъмпинговия внос Комисията потвърждава изложеното в съображения 131, 132 и 133 от регламента за временните мерки.
2. Въздействие на други фактори
2.1. Внос от трети държави
(92)
Поради направената корекция на данните за продажбите на промишлеността на Съюза (вж. съображение 62 по-горе) пазарният дял на вноса от трети държави отбеляза лека промяна (вж. коригираната таблица 11 по-долу). С тази корекция обаче не се променят изведената тенденция, нито изводите, направени въз основа на данните в регламента за временните мерки.
(93)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава изложеното в съображения 134-137 от регламента за временните мерки.
Таблица 11
Внос от трети държави (1 000 m2)
Трети държави
2009 г.
2010 г.
2011 г.
РП
Пазарен дял
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Индекс
100
74
90
88
Източник: Glass for Europe, жалбоподателят и отговорите на въпросника на производители от Съюза.
2.2. Равнище на износа на промишлеността на Съюза
(94)
Една от страните оспори констатациите на Комисията в съображение 139 от регламента за временните мерки, че спадът в продажбите за износ на включените в извадката производители от Съюза през РП най-вероятно се дължи на много ниските цени на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза (т.е. САЩ и Канада). Същата страна бе на мнение, че това заключение е неоснователно, тъй като китайският износ е бил налице и през 2011 г. и поради това не съществува причина, поради която въздействието да е настъпило едва през 2012 г. Тя счита също така, че истинската причина за ниските експортни продажби на промишлеността на Съюза се крие в нейната неконкурентоспособност и в това, че когато цените на световния пазар са отбелязали спад, промишлеността на Съюза не е могла да запази конкурентоспособността си. Поради това въпросната страна заяви, че спадът в експортните продажби на промишлеността на Съюза през РП допълнително е допринесъл за претърпяната вреда.
(95)
Експортните продажби на включените в извадката производители от Съюза представляват 20 %от общия обем на продажбите им през 2009 г. (на етапа на стартиране на дейността), 11 % през 2010 г. и само 14 % през 2011 г., която е годината на най-големите продажби. През 2012 г. е отбелязано допълнително понижение до 5 %.
(96)
Комисията отхвърля горните твърдения по следните причини. Пазарът на Съюза, който е един от най-големите в света, винаги е бил и продължава да бъде основният пазар за промишлеността на Съюза, далеч пред пазарите на трети държави. Освен това обстоятелството, че слънцезащитното стъкло е сравнително тежко и чупливо, създава допълнителни разходи при транспортиране на дълго разстояние (поради риска от счупване и корозия). Въз основа на информацията, с която разполага Комисията благодарение на отговорите на въпросника на включените в извадката производители износители, цените на китайския износ за държави, които са основни пазари за износа на промишлеността на Съюза, са били наистина много ниски и са намалели още повече по време на РП спрямо 2011 г. Това показва, че намалелият износ на промишлеността на Съюза се дължи главно на все по-ниските цени на китайския износ, включително на пазарите на трети държави, което се потвърди по време на разследването.
(97)
След оповестяването на окончателните заключения същата страна заяви, че разследването се отнася за пазара на Съюза и не са подложени на оценка предполагаеми нелоялни практики в областта на ценообразуването на пазарите на трети държави.
(98)
Освен това дори да се приеме, че констатациите на институциите на ЕС са верни, те приписват вредата, причинена от други фактори, на дъмпинговия внос в Съюза. Следователно китайският износ за трети държави, за който се твърди, че е бил извършван на ниски цени или е бил субсидиран, не представлява дъмпингов внос в ЕС и се определя като друг фактор, вредните последици от който не може да бъдат приписвани на дъмпинговия внос.
(99)
Комисията отхвърля това твърдение. Тя няма за цел да провери дали цените на вноса от КНР в трети държави са дъмпингови и/или субсидирани. Тя само установи, въз основа на експортните цени за трети държави, информация за които беше предоставена от включените в извадката производители износители, че тези цени бележат постоянен спад през последните години.
(100)
По същия начин Комисията анализира спада при цените на вноса от КНР за трети държави като отделен фактор, без да го приписва на дъмпинговия внос в Съюза. Наистина този факт е използван само като възможно обяснение за намалелия износ на промишлеността на Съюза към основните ѝ пазари в трети държави, като се има предвид, че те не са и никога не са били основни пазари за промишлеността на Съюза. Дори през рекордните 2010 и 2011 г. повече от 85 % от продажбите на промишлеността на Съюза са реализирани на пазара на Съюза.
(101)
Поради това заключението в съображение 140 от регламента за временните мерки, че влошените показатели за износа на включените в извадката производители от Съюза не могат да нарушат причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза, се потвърждава.
2.3. Развитие на потреблението, капацитета и използването на капацитета
(102)
Една от страните заяви, че понесената от промишлеността на Съюза вреда се дължи на спада в потреблението на Съюза. Твърди се, че това е единственият фактор, при който, изглежда, се наблюдава спад за първи път през 2012 г. и с който основателно може да бъде обвързана вредата, докато вносът от Китай е започнал още през 2011 г. на цени, сравними с тези от 2012 г. След оповестяването на окончателните заключения същата страна отново изрази същото становище.
(103)
Действително през 2012 г. потреблението спада в сравнение с предходните години. Анализът на Комисията обаче обхваща интервала от време от началото на разглеждания период (2009 г.) до края на РП, като през този период потреблението на Съюза е нараснало общо с 65 %. През разглеждания период пазарният дял на промишлеността на Съюза отбелязва постоянен и значителен спад, т.е. общо с 25,7 %, докато пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 321 %. През разглеждания период е регистрирано увеличение на китайския внос с 596 %.
(104)
Освен това през РП потреблението на Съюза остава на ниво, сравнимо с това от 2010 г., като, както се вижда от таблица 10 от регламента за временните мерки, през 2010 г. промишлеността на Съюза постига разумна печалба. Поради това спадът в потреблението на Съюза през РП не би могъл сам по себе си да доведе до загубите, понесени от промишлеността на Съюза през РП. Освен това пазарният дял на промишлеността на Съюза е намалял с 26,6 % между 2010 и 2012 г., докато през същия период пазарният дял на китайския внос се е увеличил с 318 %. На последно място, ако спадът в потреблението през РП беше причинил вредата, понесена от промишлеността на Съюза, този спад би трябвало също да се отрази и на китайския внос. Очевидно това не се случва. Напротив, през РП китайският внос е нараснал значително както в количествено изражение, така и по отношение на пазарния дял.
(105)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля това твърдение и потвърждава заключенията, изложени в съображения 141 и 142 от регламента за временните мерки.
(106)
По отношение на производствения капацитет на промишлеността на Съюза, посочен в таблица 4 от регламента за временните мерки, Комисията е на мнение, че неговото увеличение очевидно следва тенденцията за увеличаване на потреблението на Съюза до 2011 г.
(107)
Също така Комисията установи, че главната причина за увеличението на производствения капацитет с 12,5 % от 2011 г. до края на РП е навлизането на пазара на слънцезащитно стъкло на едно конкретно дружество, докато производственият капацитет на всички други дружества на пазара бележи леко намаление през същия период.
(108)
Вследствие на това Комисията е на мнение, че като цяло тенденцията в развитието на капацитета на промишлеността на Съюза е следвала развитието на потреблението в Съюза. Поради това Комисията смята, че големият производствен капацитет на промишлеността на Съюза, който е значителен още в началото на разглеждания период и остава такъв и през РП, не е в състояние да наруши причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос и вредата, понесена от промишлеността на Съюза.
(109)
След оповестяването на окончателните заключения няколко страни заявиха, че Комисията не е взела под внимание съществуващия според тях свръхкапацитет като важна причина за вредата. През разглеждания период увеличението на капацитета според тях не може да бъде оправдано с увеличението на потреблението, тъй като при промишлеността на Съюза непрекъснато има съществено разминаване между производствения капацитет и потреблението, което по тяхно мнение не е икономически целесъобразно. Една страна освен това заяви, че появата на нов участник на пазара в периода от 2011 г. до края на РП е допринесла за понесената вреда, тъй като е повишила конкуренцията на вътрешния пазар.
(110)
Също така беше изтъкнато, че намаляващото потребление на Съюза и растящият производствен капацитет в съчетание със спад в експортните продажби са довели до слабо използване на производствения капацитет. Това е причинило високите фиксирани разходи, които според въпросната страна са се отразили особено неблагоприятно на промишлеността на Съюза за производство на слънцезащитно стъкло.
(111)
Комисията желае да отбележи, че капацитетът на цялата промишленост на Съюза неизменно е надвишавал общото потребление на Съюза през целия разглеждан период. Това обаче не е попречило на включените в извадката дружества от промишлеността на Съюза да реализират печалба през двете години, предшестващи РП, докато само през РП те са понесли значителни загуби в размер на 14,5 %.
(112)
Освен това капацитетът на включените в извадката производители от Съюза бележи увеличение само с 4 % в периода 2010-2011 г. и 2,6 % между 2011 г. и РП, което води до скромно по размер общо увеличение с 6,7 % между 2010 г. и РП.
(113)
Следователно разликата между потреблението и капацитета е съществувала през целия разглеждан период и макар да е била по-подчертана през РП, с нея не може да се обяснят огромните загуби, понесени от включените в извадката дружества през РП. Вследствие на това Комисията отхвърля твърдението, че капацитетът на промишлеността на Съюза не е икономически целесъобразен.
(114)
Що се отнася до твърдението, че новият участник през 2012 г. е допринесъл за вредата, понесена от промишлеността на Съюза, Комисията желае да отбележи, че този нов участник, макар и да е разполагал с голям капацитет, е имал много ограничено производство и обем на продажбите през РП - от порядъка на 2 % от общия обем на продажбите на ЕС. В резултат на това неговото навлизане на пазара почти не е дало отражение върху резултатите на промишлеността на Съюза като цяло, с изключение на това, че доведе до значително завишаване на данните за нейния капацитет и за неговото използване. Действително, ако не се вземат под внимание данните за това дружество, в периода 2011-2012 г. капацитетът на всички останали производители от Съюза всъщност е намалял.
(115)
Освен това разследването не потвърди, че секторът за производство на слънцезащитно стъкло е силно засегнат от фиксираните разходи. Всъщност средните фиксирани разходи на включените в извадката производители от Съюза са от порядъка на 25-35 % от общия размер на производствените разходи през РП. През предходните 2010 и 2011 г. делът на фиксираните разходи е малко по-нисък, но остава в същия диапазон. Това ясно показва, че големият капацитет през РП очевидно е оказал определено въздействие върху производствените разходи, но то не е значимо и не може да обясни тежките загуби, понесени през РП, по-специално в сравнение с печалбата, реализирана през предходните години. Освен това, независимо от регистрирания спад в използването на капацитета на включените в извадката производители от Съюза в сравнение с предходните години, то все още е 65 % през РП.
(116)
На последно място, в своя анализ Комисията също така взе под внимание обстоятелството, че инсталираните мощности могат да се пригодят за производството на други видове стъкло, които не попадат в обхвата на настоящото разследване. В съответствие с това, включително поради посоченото обстоятелство, Комисията не е съгласна с твърдението на заинтересованата страна, че инсталираните крупни мощности не са икономически целесъобразни.
(117)
С оглед на гореизложеното Комисията отхвърля твърденията на страната и повторно заявява, че динамиката на потреблението, капацитета и използването на капацитета през разглеждания период, анализирана както самостоятелно, така и общо за изброените показатели, не е от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза, и дъмпинговия внос.
2.4. Тенденции по отношение на слънчевите модули
(118)
Две от страните изтъкнаха, че в допълнение към развитието на потреблението на разглеждания продукт вредата, понесена от промишлеността на Съюза, е причинена и от спада в потреблението на слънчеви модули и загубите, понесени от този сектор в края на 2011/началото на 2012 г. Твърди се, че въздействието на финансовите затруднения, изпитани от производителите на слънчеви панели на пазара на слънцезащитно стъкло, е започнало да се проявява в края на 2011 и през 2012 г. поради необходимия интервал от време между двете събития.
(119)
Същите аргументи бяха повторно изтъкнати от една от страните след оповестяването на окончателните заключения.
(120)
В съображение 143 от регламента за временните мерки Комисията действително установи, че наблюдаваните тенденции по отношение на слънчевите модули оказват голямо въздействие върху потреблението на слънцезащитно стъкло, тъй като 80-85 % от продажбите на слънцезащитно стъкло са за производители на слънчеви модули (кристални силициеви фотоволтаични модули и тънкослойни фотоволтаични модули). Както е посочено обаче в съображения 143 и 144 от регламента за временните мерки, потреблението на слънчеви модули се увеличава непрекъснато през разглеждания период, т.е. 2009-2012 г., и въпреки че през 2012 г. се наблюдава намаление, потреблението остава с 221 % по-високо спрямо 2009 г. и с 44 % по-високо от това през 2010 г. (7) Освен това беше установено, че орязването на преференциалните цени в края на 2011 г./началото на 2012 г. не е нарушило причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос на слънчеви модули и установената съществена вреда (8), тъй като търсенето на слънчеви модули остава относително голямо през периода 2009-2012 г.
(121)
С оглед на гореизложеното Комисията заключава, че спадът в потреблението на слънчеви модули през 2012 г. не може да се разглежда сам по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствената връзка между дъмпинговия внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(122)
Аналогично на горното заключение, предвид това, че търсенето на слънчеви модули се е запазило на сравнително високо равнище през периода 2009-2012 г. и че търсенето на слънцезащитно стъкло е нараснало с 65 % през същия период, въздействието на потреблението на слънцезащитно стъкло върху влошаването на финансовото състояние на производителите на слънчеви модули в края на 2011 и началото на 2012 г. не може да се разглежда само по себе си като фактор от такова естество, че да наруши установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос на слънцезащитно стъкло от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(123)
Поради липсата на други коментари заключението в съображение 144 от регламента за временните мерки се потвърждава.
2.5. Заключение относно причинно-следствената връзка
(124)
С оглед на гореизложеното Комисията потвърждава заключенията си, съдържащи се в съображения 130-133 от регламента за временните мерки, според които вносът на разглеждания продукт от засегнатата държава е бил обект на дъмпинг през РП и е подбивал продажните цени на промишлеността на Съюза. Освен това е налице явно съвпадение във времето между нарастването на обема на дъмпинговия внос и влошаването на състоянието на промишлеността на Съюза. Дъмпинговият внос пряко е конкурирал производството на промишлеността на Съюза и в резултат на това през разглеждания период тя е загубила част от своята рентабилност и пазарен дял. По-горе бяха анализирани и други евентуални причини за вредата, като за никоя от тях - анализирани самостоятелно и в съвкупност - не беше установено да е от такова естество, че да нарушава установената причинно-следствена връзка между дъмпинговия внос от КНР и съществената вреда, понесена от промишлеността на Съюза.
(125)
Не бяха представени нови доказателства, които да са в състояние да променят това заключение, и поради липсата на други коментари по отношение на заключението относно причинно-следствената връзка Комисията потвърждава съображения 145 и 146 от регламента за временните мерки.
Е. ИНТЕРЕС НА СЪЮЗА
1. Интерес на промишлеността на Съюза
(126)
Поради липсата на коментари относно интереса на промишлеността на Съюза, Комисията потвърждава заключенията, изложени в съображения 148-151 от регламента за временните мерки.
2. Интерес на несвързаните вносители и търговци
(127)
Поради липсата на коментари относно интереса на несвързаните вносители и търговци Комисията потвърждава заключенията, изложени в съображения 152, 153 и 154 от регламента за временните мерки.
3. Интерес на доставчиците на суровини
(128)
Поради липсата на коментари относно интереса на доставчиците на суровини Комисията потвърждава изложеното в съображение 155 от регламента за временните мерки.
4. Интерес на ползвателите
(129)
Един ползвател се отзова и посочи, че антидъмпинговите мерки няма да го засегнат, тъй като не е използвал слънцезащитно стъкло, произвеждано в КНР, и не възнамерява да използва такова.
(130)
Един производител износител заяви, че налагането на антидъмпингово мито върху китайското слънцезащитно стъкло може да бъде донякъде от полза за сектора на производство на слънцезащитно стъкло в Съюза, но в същото време сериозно да навреди на фотоволтаичния и слънчевия термичен сектор в Съюза, тъй като ще се наложи дружествата от този отрасъл да плащат повече за разглеждания продукт. Освен това според него подобна мярка би била в противоречие с целта на Съюза за опазване на околната среда, тъй като би довела до повишаване на цените на фотоволтаичните модули и слънчевите термични приложения и би създала благоприятни условия за развитието на сектора за производство на слънцезащитно стъкло, който според него е твърде енергоемък.
(131)
Както е посочено и в съображение 157 от регламента за временните мерки, налагането на антидъмпинговите мита ще има само ограничено въздействие (по-малко от 1 %) върху общите разходи за слънчевите модули. Не бе получено никакво доказателство, което да поставя под съмнение точността на този анализ. Поради това горното твърдение беше отхвърлено.
(132)
Поради липсата на други коментари относно интереса на Съюза Комисията потвърждава изложеното в съображения 155-159 от регламента за временните мерки.
5. Съображения, свързани с конкуренцията
(133)
Поради липсата на каквито и да било коментари по отношение на свързаните с конкуренцията аспекти, анализирани в съображения 160-163 от регламента за временните мерки, Комисията потвърждава изложеното в посочените съображения.
6. Заключение относно интереса на Съюза
(134)
Не бяха получени коментари, които да са в състояние да променят направения в регламента за временните мерки анализ относно интереса на Съюза. Поради това Комисията потвърждава изложеното в съображение 164 от регламента за временните мерки.
Ж. ОКОНЧАТЕЛНИ АНТИДЪМПИНГОВИ МЕРКИ
1. Ниво на отстраняване на вредата
(135)
Няколко заинтересовани страни оспориха равнището от 8,3 %, използвано като целева печалба за промишлеността на Съюза, както е посочено в съображение 167 от регламента за временните мерки, и заявиха, че то е нереалистично високо. Те изтъкнаха, че маржът на печалбата в размер на 8,3 % през 2010 г. е бил най-високият през разглеждания период, тъй като 2010 г. е била най-добрата година за цялата фотоволтаична промишленост в света. Те заявиха също така, че за сектора за производство на слънцезащитно стъкло в Съюза е невъзможно да реализира същия марж на печалбата през 2012 г. и без наличието на дъмпинг, тъй като според тях световната промишленост в сектора на фотоволтаичните модули, включително промишлеността на Съюза в сектора на фотоволтаичните модули, са навлезли през 2012 г. в голяма рецесия.
(136)
Комисията отхвърля това твърдение. Комисията използва като целеви марж на печалбата средната печалба, реализирана от включените в извадката производители от Съюза през 2010 г., когато вносът на разглеждания продукт е бил все още малък и поради това не е бил в състояние да наруши нормалните условия на конкуренция. Поради това маржът на печалбата, използван за установяване на нивото на отстраняване на вредата, съответства на период, през който промишлеността на Съюза би могла основателно да очаква печалба при нормални условия на конкуренция, без все още да е засегната от дъмпинговия внос. (9)
(137)
И на последно място, що се отнася до сектора за производство на слънцезащитно стъкло, рекордна за него е не 2010 г., както се твърди от страните, а 2011 г., през която се отчитат най-голямо потребление в Съюза и най-голям обем на продажбите на промишлеността на Съюза.
(138)
След оповестяването на окончателните заключения една от страните повтори твърдението си, с което оспорва маржа на печалбата, който беше използван като целева печалба. Тя заяви, че Комисията следва да вземе предвид всички останали фактори, които са повлияли върху рентабилността през РП. Тя заяви, че разумната целева печалба не може да бъде по-висока от 5 %.
(139)
Комисията отхвърля горното твърдение по следните причини. Използваната целева печалба се основава не на приблизителна оценка, а на действително реализирана печалба от промишлеността на Съюза преди причиненото от китайския дъмпингов внос нарушение на конкуренцията. Комисията счита тази печалба за разумна и взе под внимание обстоятелството, че състоянието на пазара не се отличава съществено от това през РП, като се остави настрана въздействието на китайския дъмпингов внос. Изявлението на страната, според което потреблението през 2010 г. е било много по-високо, отколкото през 2012 г., не отговаря на фактическото положение. Както е посочено и в раздел Д.2.3 по-горе, потреблението през 2010 г. е сходно с това през 2012 г. Също така през 2010 г. промишлеността на Съюза изгражда допълнителни мощности с оглед на очакваното силно нарастване на търсенето, което се отразява неблагоприятно на нейната печалба през същата година. И на последно място, предложената целева печалба от 5 % е произволно избрана, тъй като не се основава на никакви данни или реални изчисления, и поради това се отхвърля.
(140)
Жалбоподателят заяви, от друга страна, че маржът на печалбата е твърде нисък и Комисията следва да го увеличи на 15 %, тъй като печалбата на жалбоподателите за 2010 г. е била по-висока от 10 %. По-ниските маржове на печалбата, които други включени в извадката производители от ЕС, изглежда, са реализирали през 2010 г., според него не са представителни за печалбата, която може да се очаква в разумни граници, без да са налице нелоялни търговски практики в сферата на вноса. По всяка вероятност съществуват причини, свързани с политиките или отделни аспекти на управлението на въпросните дружества, включващи евентуално политиките в сферата на краткосрочното ценообразуване, насочени към увеличаване на пазарния дял, което би могло да обясни защо те са реализирали по-нисък марж само през тази година, както и защо са били сред първите, засегнати от причинената от дъмпинговия внос вреда.
(141)
Комисията не приема тези доводи. Както е обяснено по-горе в настоящия раздел, според Комисията средната печалба през 2010 г. за цялата промишленост на Съюза правилно отразява средната печалба при нормални условия на конкуренция. Това заключение не се опровергава от обстоятелството, че някои дружества от промишлеността на Съюза са взели управленски решения, довели до маржове на печалбата, по-ниски или по-високи, отколкото при други дружества от същия сектор. Всъщност наличието на такива разлики е присъща характеристика на поведението на дружествата в условията на пазарна икономика.
(142)
Поради липсата на други коментари Комисията потвърждава методологията, описана в съображения 166-169 от регламента за временните мерки.
2. Окончателни мерки
(143)
Предвид направените заключения относно дъмпинга, вредата, причинно-следствената връзка и интереса на Съюза и в съответствие с член 9, параграф 4 от основния регламент следва да бъдат наложени окончателни антидъмпингови мерки върху вноса на разглеждания продукт на нивото на маржовете на вредата, в съответствие с правилото за по-ниското мито. В конкретния случай митническата ставка следва да бъде определена на нивото на установените маржове на вредата.
(144)
След оповестяването на предварителните заключения жалбоподателят заяви, че временните адвалорни мита не са ефикасни. Поради това той поиска Комисията да наложи окончателни мерки под формата на минимална вносна цена (МВЦ). Жалбоподателят изтъкна, че подобни МВЦ биха направили мерките по-ефикасни, особено ако бъдат наложени две различни МВЦ - една за слънцезащитното стъкло с нанесено покритие и друга за слънцезащитното стъкло без нанесено покритие. Причините, изтъкнати от жалбоподателя, са, както следва:
(145)
На първо място, жалбоподателят заяви, че след РП производителите износители са продавали на пазара на ЕС слънцезащитно стъкло с нанесено покритие на същата цена, на която през РП са продавали слънцезащитно стъкло без нанесено покритие. Той също така твърди, че производствените разходи за стъкло с нанесено покритие са по-високи, отколкото за стъкло без нанесено покритие, поради което обикновено то се продава на цени, които са с 20 до 25 % по-високи от тези на стъклото без нанесено покритие.
(146)
На второ място, жалбоподателят заяви, че след РП търсенето в Съюза се е пренасочило от слънцезащитно стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие. Потребителите закупуват все по-големи количества слънцезащитно стъкло с нанесено покритие за сметка на това без нанесено покритие. Поради това през втората половина на 2013 г. на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие се пада почти целият внос от КНР в ЕС, докато през РП положението е точно обратното.
(147)
Антидъмпинговите мерки действително могат да бъдат под различна форма. При все че Комисията разполага с доста голяма свобода на преценка при избора на формата на мерките, целта остава да се премахнат последиците от вредоносния дъмпинг.
(148)
Разследването потвърди, че е налице съществена разлика - както в разходно, така и в ценово отношение - между слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и това с нанесено покритие поради разликата в техническите характеристики на двата продукта. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, което в зависимост от използваната технология може да бъде с едно- или двулицево покритие, действително се отличава с по-голяма пропускливост за слънчева светлина в сравнение със слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и би могло да притежава допълнителни свойства (самопочистващи, противозамърсителни свойства или твърдост). Висококачественото слънцезащитно стъкло без нанесено покритие може да притежава пропускливост за слънчева светлина до 92 %. Покритието може да намали отразената слънчева енергия приблизително с 3 % (за всяка лицева страна на продукта) и съответно да увеличи пропускливостта на слънцезащитното стъкло с еднолицево покритие до максимум 95 %, а тази на слънцезащитното стъкло с двулицево покритие - до максимум 98 %.
(149)
През РП 81 % от внесеното от КНР и продадено в ЕС слънцезащитно стъкло е било без нанесено покритие и само 19 % - с нанесено покритие. Разликата както в ценово, така и в разходно отношение между слънцезащитното стъкло без нанесено покритие и това с нанесено покритие през РП възлиза на около 30 %.
(150)
Комисията обаче счита, че представените от жалбоподателя доказателства не са достатъчно убедителни. Освен това Комисията не разполага с достатъчно доказателства или данни от други източници, които да ѝ позволят да стигне до заключението, че след налагането на временните антидъмпингови мерки търсенето се е пренасочило от слънцезащитно стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие и че цените, по-специално на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, са се понижили значително, както твърди жалбоподателят.
(151)
По тази причина Комисията не може да приеме този аргумент и счита, че е целесъобразно вместо минимални вносни цени да се наложат адвалорни мита. Независимо от това, за да се разсеят приведените по-горе опасения, в интегрираната тарифа на Общността (кодове по ТАРИК) ще бъдат създадени два различни кода - един за слънцезащитно стъкло с нанесено покритие и друг за слънцезащитно стъкло без нанесено покритие. Те ще позволят на Комисията да следи отблизо динамиката на пазара и своевременно да взема решения относно необходимостта от допълнителни мерки.
(152)
Комисията припомня също така, че в миналото е използвала МВЦ при специфични обстоятелства, по-специално в следните случаи:
-
особено висока експортна цена на един вид от продукта, което означава, че не е имало дъмпинг по отношение на този вид продукт,
-
съображения, свързани със способността за въздействие върху пазара и пазарния дял на производителите от Съюза, поради които по причини, свързани с интереса на Съюза, е необходимо да се следи за това цените на вноса да не надхвърлят определено равнище (10).
(153)
Освен това минимални вносни цени са използвани главно за еднородни продукти, а не за продукти като настоящия, който се предлага под формата на различни видове на продукта.
(154)
Също и поради тези причини Комисията е на мнение, че минимални цени на вноса не са подходящи в рамките на настоящото досие.
(155)
След оповестяването на окончателните заключения жалбоподателят отново предяви искането си за налагане на минимална вносна цена и коментира съображения 152-156 по-горе, като изтъкна следното.
(156)
На първо място, според него в посочените съображения не се взема под внимание ефикасността на формата на мерките за отстраняване на вредоносния ефект на дъмпинга и субсидирането, което също е основателна причина да се използват МВЦ.
(157)
На второ място, той твърди, че Комисията не е обяснила защо изложените съображения са от значение в конкретния случай и доколко имат превес пред интереса на промишлеността на ЕС.
(158)
На трето място, той изтъква, че разглежданият продукт е достатъчно еднороден, за да е възможно на практика да се приложат МВЦ, тъй като двата основни вида от продукта имат ясни отличителни особености, които позволяват подходящо диференциране на цените и улеснена административна обработка и контрол, особено предвид обстоятелството, че в момента почти целият внос се пада на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие.
(159)
По отношение на първото твърдение изглежда възможно търсенето действително да се е пренасочило от слънцезащитното стъкло без нанесено покритие към това с нанесено покритие. Тъй като обаче не бяха представени допълнителни доказателства, Комисията не може да заключи, че цените, по-специално на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие, са намалели значително. Поради това не съществува основателна причина тя да промени предишното си заключение, че адвалорните мита са по-подходящи за отстраняване на вредоносния ефект от дъмпинга и субсидирането.
(160)
По отношение на втория коментар въпросните съображения имат за цел да илюстрират факта, че според Комисията в този случай налагането на минимална вносна цена не е подходящо освен ако твърденията на жалбоподателя не са допълнително обосновани. Тъй като това не бе направено, Комисията не счита за необходимо да прибегне до по-задълбочен анализ на предимствата на евентуална минимална вносна цена от гледна точка на интереса на промишлеността на ЕС.
(161)
Що се отнася до третия коментар, жалбоподателят не e поставил под съмнение различните видове на продукта, определени от Комисията в хода на разследването, и не е доказал, че няма да има разлика в цената. В направеното от производителите износители предложение за поемане на ангажимент за спазване на минимален ценови праг, предвиждащо различни МВЦ, се посочва също така, че тези разлики са реални. Поради това този аргумент се отхвърля. При всички обстоятелства дори Комисията да беше приела, че разглежданият продукт може да бъде по-скоро еднороден, тя счита, че този въпрос не е от значение, тъй като искането за МВЦ се отхвърля и поради другите две изложени по-горе причини. Необходимо е също така да се припомни, че Комисията може да вземе предвид информация, която се отнася за периода след разследвания период, само в извънредни случаи (вж. член 6, параграф 1 от основния регламент). Жалбоподателите не са доказали, че в случая се касае за такава извънредна ситуация, както и че другите налични коригиращи мерки, като например установяването на текущо наблюдение чрез създаването на допълнителен код по ТАРИК, не биха били достатъчни.
(162)
В заключение Комисията отхвърля тези твърдения.
(163)
След оповестяването на окончателните заключения няколко производители на слънчеви модули също поискаха минимална вносна цена. Основно те изразиха следните опасения:
-
след РП производственият капацитет на производителите на слънцезащитно стъкло е намалял значително и много производители от Съюза окончателно са се оттеглили от пазара. Единствените трима производители от Съюза, останали на пазара, вече не са в състояние да покрият повече от 50 % от търсенето на европейския пазар. По този начин на производителите на слънчеви модули се налага да задоволят нуждите си с доставки от КНР. Един ползвател заяви, че ще бъде принуден да разчита на доставки само от един или двама производители от Съюза, които евентуално ще са в състояние да покрият изискванията за необходимите технически спецификации на продукта,
-
във вида, в който се предлагат сега, митата значително биха увеличили производствените разходи за слънчевите модули (с около 3 цента за ват, което по тяхно мнение представлява пет процента от МВЦ, установена по делото относно слънчевите панели),
-
МВЦ следва да бъде определена така, че да не води до по-високи разходи за слънчевите модули в ЕС.
(164)
Що се отнася до първия аргумент, Комисията няма основания да счита, че производителите от Съюза, които са намалили или временно са преустановили производството си, няма да възобновят дейността си при пълен капацитет, веднага щом вносът отново започне да се осъществява на приемливи цени. Както е описано в съображения 106-112 по-горе, промишлеността на Съюза разполага с достатъчен капацитет, за да задоволи цялото потребление на Съюза. По тази причина посоченият по-горе аргумент се отхвърля. Комисията отхвърля и аргумента на един ползвател, че ще бъде принуден да разчита на доставки само от един или двама производители от Съюза. В действителност китайските производители износители ще продължат да бъдат в състояние да снабдяват пазара на Съюза. Независимо от формата им антидъмпинговите мерки следва да гарантират, че вносът се осъществява на приемливи цени, и нямат за цел да се прекрати изобщо вносът от КНР.
(165)
Що се отнася до втория аргумент, ползвателите не представиха никакви доказателства в подкрепа на тяхното твърдение. На свой ред Комисията посочи в съображение 157 от регламента за временните мерки, че въздействието на мерките би било по-малко от 1 % по отношение на общия размер на разходите за слънчевите модули, произведени от дружества, оказали съдействие при разследването. Поради това горният аргумент се отхвърля.
(166)
Следователно не е необходимо да се вземе отношение по третия въпрос, повдигнат от производителите на слънчеви модули.
(167)
Паралелно с антидъмпинговото разследване беше проведено и антисубсидийно разследване. С оглед прилагането на правилото за по-малкото мито и предвид обстоятелството, че окончателните маржове на субсидията са по-ниски от равнището на отстраняване на вредата, Комисията следва да наложи окончателно изравнително мито на равнището на установените окончателни маржове на субсидията и след това да наложи окончателно антидъмпингово мито до съответното равнище на отстраняване на вредата. Въз основа на гореизложеното ставката, на която ще бъдат наложени тези мита, се определя, както следва:
Дружество
Марж на субсидията
Дъмпингов марж
Равнище на отстраняване на вредата
Изравнително мито
Антидъмпингово мито
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Други оказали съдействие дружества
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Всички останали дружества
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито за дружествата, посочени в настоящия регламент, са установени въз основа на констатациите от настоящото разследване. Поради това те отразяват установеното по време на разследването положение по отношение на тези дружества. Така тези ставки на митото (за разлика от митото, приложимо в национален мащаб за „всички останали дружества“) се прилагат изключително за вноса на разглеждания продукт с произход от засегнатата държава и произведен от тези дружества, и следователно - от посочените по-горе конкретни правни субекти. Внесеният разглеждан продукт, произведен от всяко друго дружество, чието наименование не е конкретно посочено в постановителната част на настоящия регламент, включително субекти, свързани с конкретно посочените, не може да се ползва от тези ставки и се облага с митото, приложимо по отношение на „всички останали дружества“. Поради високата степен на съдействие от страна на производителите износители (над 80 %, вж. съображение 15 от регламента за временните мерки) тази ставка на митото се основава на най-високия индивидуален марж на вредата, установен за включените в извадката производители износители. Митото, приложимо за „другите оказали съдействие дружества“, се основава на среднопретеглената стойност за включените в извадката износители и се прилага за всички невключени в извадката оказали съдействие дружества (с изключение на Henan Yuhua, за което се прилага индивидуално установено мито вследствие на неговото искане за индивидуално разглеждане (вж. съображение 48 от регламента за временните мерки).
(169)
Всяко искане за прилагане на тези индивидуални за всяко дружество ставки на антидъмпинговото мито (например след промяна на наименованието на правния субект или след създаването на нови субекти за производство или за продажба) следва да се изпраща до Комисията (11) заедно с цялата имаща отношение информация, по-специално относно всяка промяна в дейността на дружеството, свързана с производството и продажбите на местния пазар и за износ, която произтича например от споменатата промяна на наименованието или от споменатата промяна на субектите за производство и продажба. Ако е целесъобразно, регламентът може да бъде съответно изменян посредством актуализиране на списъка на дружествата, които се ползват от индивидуални митнически ставки.
3. Поемане на ангажименти за спазване на минимален ценови праг
(170)
След оповестяването на окончателните заключения тримата включени в извадката производители износители и Henan Yuhua предложиха да поемат ангажименти за спазване на минимален ценови праг в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент. Те предвиждат различни МВЦ, съответстващи на различни групи видове от продукта.
(171)
Комисията констатира, че предложените МВЦ от всички дружества са много по-ниски от невредоносните цени, които тя е установила по време на разследването. Поради това Комисията не ги разглежда като определени на равнището на отстраняване на вредата в съответствие с член 8, параграф 1 от основния регламент.
(172)
Дори те да бяха определени на равнището на отстраняване на вредата, включените в извадката дружества предлагат тримесечна корекция само на цената на слънцезащитното стъкло с нанесено покритие в зависимост от промяната в цените на пазара на слънчеви модули. Комисията не може да приеме този метод на индексация поради следните причини.
(173)
На първо място, цените на всички видове от продукта следва редовно да бъдат адаптирани; в противен случай скоро може да възникне изкуствено създадена пропаст между ценовите нива на слънцезащитното стъкло със и без нанесено покритие. На второ място, Комисията не смята за подходящо цените на слънцезащитното стъкло да бъдат адаптирани въз основа на цените на крайните ползватели (т.е. цените на слънчевите модули). Това би могло да доведе до неоправдано свиване на маржовете на печалба на сектора на слънцезащитното стъкло, ако цените на слънчевите модули например паднат поради спад в цените на други компоненти на слънчевите модули.
(174)
По принцип Комисията счита за подходящо МВЦ да бъдат индексирани съобразно цените на суровините. В конкретния случай обаче не е установено на нито една суровина да се пада особено голям дял от общите производствени разходи.
(175)
Комисията също така установи, че цените на слънцезащитното стъкло са били твърде нестабилни през РП в КНР и Турция.
(176)
Освен това е налице висок риск от кръстосано компенсиране, тъй като част от въпросните дружества продават разглеждания продукт, както и други продукти, на едни и същи клиенти. На последно място, изглежда, че предложените МВЦ от включените в извадката дружества не обхващат всички видове от продукта, произвеждани от съответните производители износители. Тези фактори правят невъзможно и трудно за проследяване ефективното изпълнение на поетите ангажименти за спазване на минимален ценови праг.
(177)
Вследствие на това, поради гореизложените причини Комисията отхвърля предложенията за поемане на конкретни ангажименти за спазване на минимален ценови праг.
4. Окончателно събиране на временното мито
(178)
С оглед на установените дъмпингови маржове и предвид равнището на вредата, причинена на промишлеността на Съюза, сумите, обезпечени чрез временното антидъмпингово мито, наложено с регламента за временните мерки, следва да бъдат окончателно събрани. Събраните като обезпечение суми над комбинираните окончателни ставки на антидъмпинговите и изравнителните мита следва да се освободят.
5. Приложимост на мерките
(179)
В случай на значителна промяна на пазарните условия след налагането на окончателните мерки Комисията може по собствена инициатива да преразгледа формата на мерките, за да прецени дали мерките позволяват да бъдат постигнати желаните с оглед отстраняването на вредата резултати и дали е оправдана евентуална промяна на формата им.
(180)
С цел най-добре да се предотврати всяко възможно целенасочено отслабване на ефекта от мерките, Комисията възнамерява незабавно да започне преразглеждане по смисъла на член 12, параграф 1 от основния регламент и може да подложи вноса на регистрационен режим в съответствие с член 14, параграф 5 от основния регламент, стига да бъдат представени доказателства за подобна практика. Съгласно член 12, параграф 3 от основния регламент размерът на наложеното мито може да бъде увеличен до удвоения размер на първоначално наложеното мито.
(181)
Комисията ще разчита, inter alia, на информацията от наблюдението на вноса, предоставена от националните митнически власти, както и на информацията, предоставена от държавите членки в съответствие с член 14, параграф 6 от основния регламент.
(182)
Комитетът, създаден по силата на член 15, параграф 1 от основния регламент, не е представил становище,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
Член 1
1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на слънцезащитно стъкло, състоящо се от закалено плоско калциево-натриево силикатно стъкло, със съдържание на желязо, по-малко от 300 ppm, коефициент на пропускане за слънчева светлина над 88 % (измерено по AM1,5 300-2 500 nm), устойчивост на нагряване до 250 °C (измерено по EN 12150), устойчивост на температурни амплитуди от Δ 150 K (измерено по EN 12150) и механична якост от 90 N/mm2 или повече (измерено по EN 1288-3), класирано понастоящем в код по КН ex 7007 19 80, с произход от Китайската народна република. Слънцезащитното стъкло с нанесено покритие (едно- или двулицево покритие) се класира в код по ТАРИК 7007198019, а слънцезащитното стъкло без покритие се класира в код по ТАРИК 7007198011.
2. Ставките на окончателното антидъмпингово мито, приложими към нетната цена франко границата на Съюза преди обмитяване на продукта, описан в параграф 1 и произведен от изброените в таблицата по-долу дружества, са, както следва:
Дружество
Антидъмпингово мито
Допълнителен код по ТАРИК
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0,4 %
B946
Други оказали съдействие дружества, посочени в приложение I
24,1 %
Всички останали дружества
25,0 %
B999
3. Индивидуалните ставки на антидъмпинговото мито, определени за дружествата, посочени в параграф 2, се прилагат при представяне пред митническите органи на държавите членки на валидна търговска фактура, която отговаря на изискванията, посочени в приложение II. Ако такава фактура не бъде представена, се прилага митото, приложимо за „всички останали дружества“.
4. Освен ако не е предвидено друго, се прилагат действащите разпоредби относно митата.
Член 2
Сумите, обезпечени чрез временните антидъмпингови мита в съответствие с Регламент (ЕС) № 1205/2013 на Комисията (12), се събират окончателно. Събраните като обезпечение суми над комбинираните ставки на антидъмпинговите мита, предвидени в член 1, параграф 2 по-горе, и на изравнителните мита, приети с Регламент за изпълнение (ЕС) № 471/2014 на Комисията (13), се освобождават.
Член 3
Когато нов производител износител в Китайската народна република представи на Комисията достатъчно доказателства за това, че:
-
не е изнасял за Съюза описания в член 1, параграф 1 продукт през разследвания период (от 1 януари 2012 г. до 31 декември 2012 г.),
-
не е свързан с който и да било от износителите или производителите в Китайската народна република, спрямо които са наложени мерките по настоящия регламент,
-
действително е изнасял за Съюза разглеждания продукт след разследвания период, на който се основават мерките, или е поел неотменимо договорно задължение да изнесе значително количество за Съюза,
член 1, параграф 2 може да се измени, като новият производител износител се добави в списъка на оказалите съдействие дружества, които не са включени в извадката и следователно подлежат на облагане със среднопретеглената митническа ставка в размер на 24,1 %.
Член 4
Настоящият регламент влиза в сила в деня след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 13 май 2014 година.
KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 470/2014
af 13. maj 2014
om indførelse af en endelig antidumpingtold og endelig opkrævning af den midlertidige told på importen af solcelleglas med oprindelse i Folkerepublikken Kina
EUROPA-KOMMISSIONEN HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 9, stk. 4, og artikel 14, stk. 1, og
ud fra følgende betragtninger:
A. SAGSFORLØB
1. Midlertidige foranstaltninger
(1)
Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) indførte den 28. november 2013 en midlertidig antidumpingtold på importen af solcelleglas fra Folkerepublikken Kina ved forordning (EU) nr. 1205/2013 (»forordningen om midlertidig told«) (2).
(2)
Proceduren blev indledt den 28. februar 2013 som følge af en klage, der blev indgivet af producenter, der tegner sig for mere end 25 % af den samlede EU-produktion af solcelleglas (3).
(3)
Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2012 til 31. december 2012 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra 1. januar 2009 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«).
2. Efterfølgende procedure
(4)
Efter fremlæggelsen af de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for beslutningen om at indføre en midlertidig antidumpingtold (»fremlæggelse af de foreløbige konklusioner«), indgav adskillige interesserede parter skriftlige redegørelser for at tilkendegive deres synspunkter vedrørende de foreløbige konklusioner. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt.
(5)
Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe endelig afgørelse i sagen. Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og de foreløbige konklusioner blev, hvor det var relevant, ændret i overensstemmelse hermed.
(6)
Efterfølgende informerede Kommissionen alle parter om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, der lå til grund for, at det påtænktes at anbefale, at der indføres en endelig antidumpingtold på importen af solcelleglas med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina«), og at der foretages en endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig told (»fremlæggelse af de endelige konklusioner«). Parterne fik en frist til at fremsætte bemærkninger til de endelige konklusioner.
(7)
De indkomne bemærkninger fra de interesserede parter blev gennemgået og taget i betragtning, hvor dette var relevant.
3. Stikprøveudtagning
(8)
En eksporterende producent påstod, at antallet af EU-producenter ikke var klart angivet i betragtning 7, 11 og 75 i forordningen om midlertidig told. I denne forbindelse bekræfter Kommissionen, at otte EU-producenter gav sig til kende og var aktive i UP. Kommissionen tilbageholdt identiteten på alle EU-producenter, undtagen én. I sine bemærkninger til det generelle fremlæggelsesdokument navngav klageren tre EU-producenter, der havde indstillet deres virksomhed (Guardian, AGC og Centrosolar Glass) og en fjerde virksomhed, der havde reduceret produktionen væsentligt (Saint Gobain).
(9)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til den metode, der anvendtes til udtagelse af stikprøver af eksporterende producenter i Kina og af EU-producenter, bekræftes de foreløbige konklusioner i betragtning 7-24 i forordningen om midlertidig told.
4. Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg
(10)
Efter vedtagelsen af forordningen om midlertidig told blev der aflagt et kontrolbesøg hos endnu en samarbejdsvillig bruger, nemlig Viessmann Faulquemont SAS, Frankrig.
5. Proceduremæssige rettigheder
(11)
En eksporterende producent påstod, at fremlæggelsen af de midlertidige konklusioner vedrørende den pågældende virksomhed var utilstrækkelig, navnlig hvad angår beregning af dumping-, underbuds- og skadesmargenerne. Uden en tilstrækkelig fremlæggelse af konklusionerne blev virksomheden berøvet den ret til at forsvare sig, som er grundfæstet i forordning (EF) nr. 1225/2009 (»grundforordningen«), WTO's antidumpingaftale og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder.
(12)
Hvad angår beregningen af navnlig dumpingmargenen, påstod den eksporterende producent, at fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner ikke indeholdt oplysninger om størrelsen af den justering, der blev foretaget i omkostningerne til coating og til float-produktionsprocessen (jf. betragtning 64 i forordningen om midlertidig told) eller procentandelen af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger og fortjeneste.
(13)
Denne påstand blev accepteret, og Kommissionen fremlagde supplerende oplysninger. Hvor de nøjagtige data ikke kunne fremlægges af fortrolighedshensyn, blev der fremlagt oplysninger i form af intervaller.
(14)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner påstod den eksporterende producent, at de fremlagte oplysninger stadig ikke var fyldestgørende, og påstod navnlig, at det var uklart, om den anvendte justering af omkostningerne til coating tog højde for omkostningerne til enkeltsidet coating, dobbeltsidet coating eller begge.
(15)
Som det fremgår af betragtning 68 fremlagde de interesserede parter ingen beviser for, at der er en væsentlig forskel i produktionsomkostningerne mellem solcelleglas med enkeltsidet coating og solcelleglas med dobbeltsidet coating. Kommissionen skelnede derfor ikke mellem solcelleglas med enkeltsidet coating og solcelleglas med dobbeltsidet coating, da justeringen blev beregnet.
(16)
Hvad angår skaden, beklagede den samme eksporterende producent, at EU-producenternes salgspriser og målpriser i forhold til to ud af i alt fem varetyper i virksomhedens specifikke fremlæggelsesdokument var blevet anført som fortrolige eller kun var anført i intervalform af fortrolighedshensyn.
(17)
Virksomheden påstod endvidere, at der i dette tilfælde er et højt niveau af fortrolighed, hvorfor navnet på kun en stikprøveudvalgt EU-producent er kendt. Virksomheden var derfor af den opfattelse, at selv om oplysningerne for visse varetyper kun vedrører en eller to EU-producenter, ville det på ingen måde være muligt at identificere disse virksomheder og dermed give den eksporterende producent en væsentlig konkurrencemæssig fordel i forhold til konkurrenterne i Unionen individuelt eller kollektivt.
(18)
I henhold til grundforordningens artikel 20 er Kommissionen ganske rigtigt forpligtet til efter de midlertidige foranstaltninger at fremlægge de nærmere oplysninger om de væsentligste faktiske omstændigheder, som lå til grund for indførelsen af foranstaltningerne. Kommissionen er dog, jf. grundforordningens artikel 19, også forpligtet til at indrømme fortrolig behandling af oplysninger, som ifølge deres natur er fortrolige, eller oplysninger, som er stillet til rådighed på et fortroligt grundlag.
(19)
I denne særlige sag er EU-producenternes faktiske salgspriser og målpriser for to varetyper enten blevet slettet eller erstattet med intervaller, idet oplysningerne om den ene varetype udelukkende stammer fra en eller to EU-producenter. Det er desuden almindeligt kendt i denne branche, at denne særlige varetype ikke produceres af andre EU-producenter. Kommissionen betragter derfor disse oplysninger som fortrolige, idet fremlæggelsen heraf ville udgøre en væsentlig konkurrencefordel for konkurrenterne og/eller udgøre en væsentlig negativ virkning for den eller de virksomheder, der fremlægger oplysningerne. Desuden er samme type oplysninger blevet slettet for en anden varetype for at undgå, at tallene vedrørende den første varetype kunne trækkes fra de samlede foreliggende tal.
(20)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner gentog virksomheden sin påstand om, at fremlæggelsen af oplysninger om beregningen af skadesmargenerne var utilstrækkelig og ikke var fyldestgørende. Virksomheden påstod specifikt, at det ikke var klart, hvordan man havde udvalgt den anden varetype, for hvilken oplysningerne var blevet slettet. Kommissionen forklarede, at dette skete på et helt tilfældigt grundlag.
(21)
Som en løsning på de angiveligt utilstrækkelige oplysninger foreslog virksomheden at arrangere et møde mellem dennes jurister og Kommissionens tjenestegrene for nærmere at drøfte beregningen af dumping- og skadesmargenerne uden at tage kopier af fortrolige dokumenter, eller alternativt at få adgang til at datarum i Kommissionens bygninger, hvor der kunne tages noter.
(22)
Kommissionen kunne ikke imødekomme denne anmodning. Hvis virksomhedens jurister skulle gennemgå beregningerne, ville de nøjagtige tal for en eller to virksomheder skulle fremlægges. Dette er ikke muligt, da Kommissionen er forpligtet til at holde disse oplysninger fortrolige, jf. grundforordningens artikel 19.
(23)
I det endelige fremlæggelsesdokument nævnte Kommissionen desuden udtrykkeligt, at alle spørgsmål om virksomhedens ret til at forsvare sig - såsom aktindsigt - kan rettes til høringskonsulenten i henhold til høringskonsulentens funktion og beføjelser (4). Virksomheden anmodede dog ikke høringskonsulenten om at gribe ind inden for fristen for indsendelse af bemærkninger til den endelige fremlæggelse af oplysninger.
(24)
Ud fra ovenstående afviser Kommissionen påstandene vedrørende den mulige overtrædelse af den pågældende eksporterende producents proceduremæssige rettigheder.
B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE
1. Den pågældende vare
(25)
Jf. artikel 26 i forordningen om midlertidig told er den pågældende vare solcelleglas bestående af hærdet planglas af natronkalk med et jernindhold på under 300 ppm, en soltransmission på over 88 % (målt i henhold til AM1,5 300-2 500 nm), en varmebestandighed på indtil 250 °C (målt i henhold til EN 12150), en temperatursvingningsmodstand på Δ 150K (målt i henhold til EN 12150) og en mekanisk modstandsdygtighed på 90 N/mm2 eller mere (målt i henhold til EN 1288-3) (»den pågældende vare« almindeligvis omtalt som »solcelleglas«). Den pågældende vare tariferes i øjeblikket under KN-kode ex 7007 19 80.
2. Påstande vedrørende varedækningen
(26)
En eksporterende producent hævdede efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner, at gartnerglas, der opfylder de tekniske egenskaber for solcelleglas i betragtning 26 i forordningen om midlertidig told, i modsætning til konklusionen i betragtning 32 i forordningen om midlertidig told, bør udelukkes fra varedækningen. Eksportøren mener for det første, at de fysiske egenskaber ved gartnerglas adskiller sig meget fra egenskaberne ved solcelleglas: i) gartnerglas findes i mange forskellige størrelser afhængigt af kundernes krav, hvorimod solcelleglas findes i visse bestemte størrelser, ii) gartnerglas kan være coated på begge sider, mens solcelleglas til fotovoltaiske moduler (»solcellemoduler«) ikke er coated på begge sider. For det andet har gartnerglas angiveligt andre anvendelsesformål: det kan ikke anvendes til hverken fremstilling af solcellemoduler eller solfangere.
(27)
Kommissionen afviser disse påstande af følgende årsager: For det første er det irrelevant, at solcelleglas, der anvendes til fremstilling af drivhuse, har en anden størrelse end solcelleglas, der anvendes til solcellemoduler eller solfangere, da kravene kan variere for både solcellemoduler og drivhuse. Udelukkelse af varer på dette grundlag kan desuden give anledning til omgåelse af antidumpingforanstaltningerne. For det andet består gartnerglas, der sælges på markedet, ikke kun af solcelleglas med dobbeltsidet coating, men kan også være uden coating og med enkeltsidet coating. Desuden anvendes solcelleglasmed dobbeltsidet coating også til både solcellemoduler og solfangere, jf. betragtning 68. Denne fysiske egenskab kan således ikke anvendes til at skelne mellem solcelleglas, der anvendes som gartnerglas og andre anvendelsesformål. Endelig kan det ikke udelukkes, at solcelleglas til brug ved fremstilling af drivhuse anvendes til fremstilling af solcellemoduler og/eller solfangere.
(28)
Efter fremlæggelsen påstod en importør, at da solcelleglas, der også kan anvendes som møbelglas, ikke var udelukket fra varedækningen, medfører dette en administrativ byrde og forsinkelser for virksomhederne. Dette skyldes angiveligt, at virksomhederne skal indsende testrapporter til toldmyndighederne i Unionen, når toldmyndighederne er i tvivl om, hvorvidt de importerede varer er underlagt foranstaltninger.
(29)
Kommissionen mener, at disse glastyper ikke bør udelukkes fra varedækningen i denne undersøgelse, idet solcelleglas potentielt kan anvendes som gartnerglas og møbelglas. For at sikre EU-erhvervsgrenen passende beskyttelse mod dumpingimportens skadevoldende virkning, bør eventuelle muligheder for omgåelse undgås. De positive virkninger af en passende beskyttelse opvejer de negative virkninger af den ekstra administrative byrde, som den pågældende importør angiveligt udsættes for.
(30)
En anden eksporterende producent hævdede, at floatglas burde udelukkes fra varedækningen, da den type, som virksomheden fremstiller, anvendes i byggesektoren og drivhussektoren. Virksomheden påstod desuden, at floatglas ikke anvendes til fremstilling af solcellemoduler. På grundlag af de argumenter, som Kommissionen fremsatte i betragtning 33 i forordningen om midlertidig told, gentager Kommissionen imidlertid, at floatglas tydeligvis opfylder de tekniske egenskaber for solcelleglas, jf. betragtning 26 i forordningen om midlertidig told. Desuden fremstilles floatglas af både EU-erhvervsgrenen og de eksporterende producenter. Dette bekræftes af offentligt tilgængelige oplysninger på internettet (5). Derfor afvises denne påstand.
3. Konklusion
(31)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til den pågældende vare og samme vare, bekræftes alle andre konklusioner i betragtning 26 til 33 i forordningen om midlertidig told.
C. DUMPING
1. Markedsøkonomisk behandling
(32)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner og derefter af de endelige konklusioner påstod en eksporterende producent, at Kommissionen fejlagtigt havde afvist virksomhedens anmodning om markedsøkonomisk behandling. Samme påstand i forbindelse med fastsættelsen af markedsøkonomisk behandling var allerede blevet fremsat på det foreløbige stadie og var blevet afvist af Kommissionen i betragtning 43 og 47 i forordningen om midlertidig told.
(33)
Den eksporterende producent hævdede, at fordelene ved præferentielle skatteordninger og tilskud ikke udgør en væsentlig del af hans omsætning. Det skal i denne forbindelse erindres, at denne og andre påstande allerede blev behandlet i Kommissionens brev til eksportøren af 13. september 2013, hvori Kommissionen meddelte parten sin beslutning om markedsøkonomisk behandling. Det blev navnlig understreget, at den absolutte fordel, der er opnået i UP, især på grund af denne fordel, er irrelevant for vurderingen af, om hvorvidt fordrejningen er »væsentlig«. Påstanden afvises derfor.
(34)
I betragtning af ovenstående bekræftes konklusionen om at afvise alle anmodninger om markedsøkonomisk behandling, jf. betragtning 34-47 i forordningen om midlertidig told.
2. Normal værdi
2.1. Valg af referenceland
(35)
I forordningen om midlertidig told blev Tyrkiet valgt som referenceland i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). En eksporterende producent påstod, at Tyrkiet ikke er et egnet referenceland med henblik på fastsættelse af den normale værdi, idet der kun findes en producent af solcelleglas i Tyrkiet, og da der næsten ikke importeres solcelleglas til det tyrkiske marked. Den eksporterende producent påstod desuden, at fortjenesten for solcelleglas på det tyrkiske hjemmemarked var særlig høj, hvilket derfor kunstigt øgede niveauet for den normale værdi. Den samme eksporterende producent erindrede desuden, at der ikke anvendes coatingteknologi på solcelleglas produceret i Tyrkiet og at der ikke anvendes en float-produktionsproces til solcelleglas, der produceres i Tyrkiet. En række vigtige elementer til fastsættelsen af den normale værdi kunne således ikke indhentes fra det tyrkiske hjemmemarked for samme vare. Den eksporterende producent påstod, at man derfor burde have anvendt EU-priserne til fastsættelsen af den normale værdi.
(36)
Kommissionen minder for det første om, at der ikke er væsentlige handelshindringer i Tyrkiet vedrørende samme vare. Det kan derfor ikke konkluderes, at det tyrkiske marked for solcelleglas er lukket for international handel. Markedet er derimod åbent, og hjemmemarkedsprisen for den samme vare fastsættes frit ved udbud og efterspørgsel.
(37)
For det andet understreger Kommissionen, hvad angår påstanden om en særligt høj fortjeneste på det tyrkiske hjemmemarked, at den ikke havde observeret en overdreven fortjenstmargen på markedet for samme vare i Tyrkiet i UP i forhold til EU-producenternes fortjeneste i den betragtede periode.
(38)
Det forhold, at der ikke produceres visse varetyper i et tredjeland, betyder for det tredje ikke, at det er uegnet som referenceland. Tværtimod fremgår det af grundforordningens artikel 2, stk. 3, at hvis en bestemt varetype ikke sælges på hjemmemarkedet, fastsættes den normale værdi på grundlag af produktionsomkostningerne i oprindelseslandet plus et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. Omkostningerne til coating og float-produktionsprocessen blev baseret på efterprøvede data fra EU-erhvervsgrenen.
(39)
Ud fra ovenstående afvises påstanden om, at Tyrkiet ikke er et egnet referenceland.
(40)
Kommissionen kan desuden ikke acceptere påstanden om, at den normale værdi burde have været fastsat på grundlag af de priser, der faktisk blev betalt i Unionen. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), kan Kommissionen kun anvende EU-priserne til fastsættelsen af den normale værdi, hvis det ikke er muligt at fastsætte denne værdi på grundlag af oplysningerne fra et egnet referenceland. Da det blev konkluderet, at der fandtes et egnet referenceland med tilstrækkelig samarbejdsvilje, var Kommissionen forpligtet til at fastsætte den normale værdi ud fra oplysningerne fra dette referenceland og kunne ikke anvende EU-priserne (6).
(41)
Kommissionen bekræfter valget af Tyrkiet som referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7.
2.2. Normal værdi
(42)
En eksporterende producent hævdede, at Kommissionen fejlagtigt kun havde baseret fastsættelsen af den normale værdi på fortjenstgivende salg i referencelandet og tilføjet en hypotetisk fortjenstmargen til dette salg, hvor dette ikke var fortjenstgivende.
(43)
Kommissionen bekræfter, at den i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi, jf. betragtning 61 og 62 i forordningen om midlertidig told, havde undersøgt, at mindst 80 % af salget af alle varetyper af den samme vare på det tyrkiske hjemmemarked var fortjenstgivende. Derfor blev alt salg på det tyrkiske hjemmemarked taget i betragtning ved fastlæggelsen af den normale værdi, uanset om det var fortjenstgivende. Påstanden er derfor ubegrundet og blev således afvist.
(44)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende fastsættelsen af den normale værdi, bekræftes konklusionerne i betragtning 58-64 i forordningen om midlertidig told.
2.3. Eksportpris
(45)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende eksportpriser, bekræftes betragtning 65 i forordningen om midlertidig told.
2.4. Sammenligning
(46)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige og de endelige konklusioner påstod en eksporterende producent, at Kommissionen fejlagtigt havde justeret virksomhedens eksportpris i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i). Virksomheden påstod, at producenten og dens forretningsmæssigt forbundne forhandler udgør en enkelt økonomisk enhed, og at en sådan justering derfor er udelukket. Under alle omstændigheder er justeringen for høj, idet Kommissionen baserede den på den faktiske avance, som ikke blev fastlagt efter armslængdeprincippet, men snarere var et resultat af en aftale om afregningspriser. Kommissionen burde i stedet have foretaget en eventuel justering på grundlag af en estimeret avance mellem en producent og en ikke forretningsmæssigt forbunden importør på normale markedsvilkår.
(47)
Undersøgelsen viste, at den eksporterende producent selv havde en fuldt funktionsdygtig eksportafdeling, som forhandlede salgsbetingelser med kunder i Unionen, placerede produktionsordrer, organiserede og forestod forsendelse til EU-kunder, herunder alle forsendelsesdokumenter, vedrørende den endelige vare og forestod behandling af eksporttold og udarbejdede salgsdokumenter. Der var ganske rigtigt intet overlap vedrørende de eksportrelaterede opgaver mellem den eksporterende producent og den forretningsmæssigt forbundne forhandler. Den eksporterende producent udstedte dog salgsfakturaer til forhandleren, som til gengæld udstedte en salgsfaktura til EU-kunden på den kontraktmæssige pris. Den forretningsmæssigt forbundne forhandler opkrævede betalingen, fratrak en avance og betalte det resterende beløb til den eksporterende producent.
(48)
Kommissionen fastslår derfor, at den forretningsmæssigt forbundne forhandler ikke kan betragtes som en intern salgsafdeling, selv hvis de to virksomheder kunne betragtes som en enkelt økonomisk enhed, og at en justering, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra i), derfor var fuldt berettiget. Da justeringen desuden afspejlede den faktiske avance mellem de forretningsmæssigt forbundne virksomheder, er der ingen grund til at erstatte den med et teoretisk beløb. Påstanden afvises derfor.
(49)
En eksporterende producent påstod, at virksomhedens produktionskapacitet var meget højere end EU-erhvervsgrenens, og at den derfor havde en fordel i form af lavere omkostninger i produktionsprocessen af den pågældende vare. Kommissionen burde derfor overveje denne påståede fordel i forbindelse med virksomhedens lavere produktionsomkostninger og foretage en nødvendig justering.
(50)
Kommissionen kan ikke acceptere denne påstand. Den eksporterende producent henviser for det første ikke til en relevant lovbestemmelse, som kunne berettige en sådan justering. For det andet godtgøres det ikke, at de lavere omkostninger som følge af højere produktionskapacitet ville påvirke priserne eller prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10. Selv hvis en omkostningsforskel kunne påvises, er det nemlig ikke klart, hvordan dette afspejles i den endelige pris og om den eventuelt modregnes af en forskel i andre omkostninger.
(51)
Den påståede fordel, som den eksporterende producent påberåber sig, vedrører desuden angiveligt lavere produktionsomkostninger i forhold til EU-erhvervsgrenens omkostninger. Det erindres i den forbindelse, at den eksporterende producent ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, og at virksomhedens omkostninger derfor ikke blev efterprøvet. I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), fastsatte Kommissionen den normale værdi på grundlag af referencelandsproducentens faktiske priser og/eller omkostninger, idet priserne og omkostningerne i lande uden markedsøkonomi ikke bestemmes af markedskræfterne og derfor som sådan ikke er en pålidelig erstatning for markedspriser eller omkostninger.
(52)
En eksporterende producent fra Kina påstod, at Kommissionen burde justere eksportprisen ab fabrik hos en af virksomhedens konkurrenter ved at fratrække et servicegebyr og et licensgebyr, som den angiveligt havde betalt til en tredjepart.
(53)
Kommissionen må tilbagevise denne påstand. Den eksporterende producent henviser for det første ikke til en relevant bestemmelse i grundforordningen, som kunne berettige en sådan justering. Selv om denne påstand for det andet kunne betragtes som hørende under grundforordningens artikel 2, stk. 10, litra e), som omhandler justeringer for transport-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, vedrører denne bestemmelse ikke servicegebyrer eller omkostninger i forbindelse med licensaftaler. Sådanne omkostninger er driftsomkostninger, der normalt afholdes af virksomheder, der producerer varer ved hjælp af en teknologilicens, som indhentes fra en tredjepart, uanset om varerne eksporteres eller sælges på hjemmemarkedet. Disse omkostninger bør derfor afspejles i den endelige pris både til eksport og til salg på hjemmemarkedet. Omkostningerne kan derfor ikke påvirke sammenligneligheden mellem eksportprisen og den normale værdi. En justering i henhold til artikel 2, stk. 10, er således ikke begrundet, og påstanden afvises derfor.
(54)
Som det fremgår af betragtning 67 og 68 i forordningen om midlertidig told, blev der for at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prisernes sammenlignelighed, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.
(55)
På dette grundlag blev der foretaget virksomhedsspecifikke justeringer for transport-, søgods-, forsikrings-, håndterings- og lastningsomkostninger og dermed forbundne omkostninger, eksportafgifter og provisioner i alle tilfælde, hvor det blev påvist, at det påvirkede prissammenligneligheden. Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger bemærkede Kommissionen dog en skrivefejl i forbindelse med justeringen for moms. Denne fejl er følgelig blevet rettet i dumpingberegningerne, som fremgår af tabellen i betragtning 169 nedenfor.
(56)
To eksporterende producenter påstod, at prissammenligningen mellem eksportprisen og den normale værdi ikke var blevet foretaget korrekt for en varetype. Denne påstand er behandlet i betragtning 67-68.
2.5. Dumpingmargener
(57)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger, bekræftes den metode, der var blevet anvendt til beregning af dumpingmargenerne som beskrevet i betragtning 69-73 i forordningen om midlertidig told.
(58)
En eksporterende producent påstod, at den i spørgeskemaet vedrørende antidumping fejlagtigt havde udfyldt priser, der inkluderede omkostninger, forsikring og fragt (»cif-priser«) for en række af virksomhedens eksportsalgstransaktioner af den pågældende vare til EU. De anførte cif-priser var for lave, hvilket øgede virksomhedens dumpingmargen og skadesmargen.
(59)
Kommissionen undersøgte denne påstand grundigt. Under kontrolbesøget krydstjekkede og undersøgte Kommissionen cif-priserne for de respektive transaktioner med EU-importøren, og påstandens gyldighed blev efterfølgende bekræftet. Påstanden blev derfor accepteret.
(60)
Under hensyntagen til justeringerne af den normale værdi og af eksportprisen, som anført i ovennævnte betragtninger, og da der ikke blev fremsat yderligere bemærkninger, fastsættes de endelige dumpingmargener, udtrykt som en procentdel af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet, som følger:
Virksomhed
Dumpingmargen
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
83,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
78,4 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
90,1 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
41,6 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
84,7 %
Alle andre virksomheder
90,1 %
D. SKADE
1. Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen
(61)
Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger vedrørende definitionen af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen. Kommissionen bekræfter derfor betragtning 75-79 i forordningen om midlertidig told.
2. EU-forbruget
(62)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner blev de oplysninger om salgsmængden, som klageren indsendte vedrørende EU-producenter i stikprøven, opdateret med data fra EU-producenterne i stikprøven. Følgelig blev tabel 1 korrigeret (se herunder). Denne korrektion ændrer eller annullerer ikke tendensen eller de konklusioner, der er udledt af oplysningerne i forordningen om midlertidig told. Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende EU-forbruget, bekræftes tendensen i EU-forbruget, jf. betragtning 80-82 i forordningen om midlertidig told.
Tabel 1
EU-forbruget (1 000 m2)
2009
2010
2011
UP
Samlet EU-forbrug
16 596
28 239
33 993
27 412
Indeks
100
170
205
165
Kilde: Glass for Europe, klageren og spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven
3. Mængde, pris og markedsandel for dumpingimporten fra det pågældende land
(63)
Som følge af den korrektion, der blev foretaget i EU-erhvervsgrenens salg (se betragtning 62) blev markedsandelen for importen fra det pågældende land også korrigeret (se tabel 2). Denne korrektion ændrer ikke tendensen eller de konklusioner, der er udledt af oplysningerne i forordningen om midlertidig told.
(64)
Kommissionen bekræfter derfor betragtning 83-87 i forordningen om midlertidig told.
Tabel 2
Importmængde (1 000 m2) og markedsandel
2009
2010
2011
UP
Markedsandel
7,2 %
7,3 %
18,1 %
30,5 %
Indeks
100
100
250
421
Kilde: Glass for Europe, klageren og spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven
4. Prisunderbud
(65)
Beregningen af underbuddet i UP fremgår af betragtning 88-89 i forordningen om midlertidig told. Den vejede gennemsnitlige salgspris pr. varetype, som EU-producenterne i stikprøven opkrævede af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet og som blev justeret til ab fabrik, blev sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype, som blev importeret fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven. Den pågældende import foregik til den første uafhængige kunde på EU-markedet og var fastsat på cif-basis, med en opadgående justering, dvs. for toldbehandlingsomkostninger, told, håndterings- og lasteomkostninger. Disse justeringer øgede prisen, afhængigt af varekontrolnummeret, med 7 til 15 %.
(66)
Prissammenligningen blev foretaget ved en sammenligning af varekontrolnumre for transaktioner i samme handelsled, efter passende justering, jf. betragtningen ovenfor, og med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen udtrykt som en procentdel af omsætningen i UP for EU-producenterne i stikprøven viste en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på mellem 10,6 % og 26,7 % af de stikprøveudvalgte EU-producenters priser ved dumpingimport af den pågældende vare.
(67)
To eksporterende producenter påstod, at prissammenligningen ikke var blevet foretaget korrekt for en varetype. Det blev navnlig påstået, at solcelleglas med dobbeltsidet coating ikke burde have været sammenlignet med solcelleglas med enkeltsidet coating. Omkostningerne og prisen til solcelleglas med dobbeltsidet coating er angiveligt meget højere end prisen og omkostningerne til solcelleglas med enkeltsidet coating. Det blev endvidere hævdet, at solcelleglas med dobbeltsidet coating »normalt« har en meget højere soltransmissionseffektivitet end solcelleglas med enkeltsidet coating. Endelig påstod en eksportør, at der til solcellemoduler aldrig anvendes solcelleglas med dobbeltsidet coating, da prisen er meget højere end til solcelleglas med enkeltsidet coating, men soltransmissionseffektiviteten ved solcelleglas med dobbeltsidet coating er den samme som ved solcelleglas med enkeltsidet coating, når de bruges til fremstilling af solcellemoduler. Ved solvarmeanvendelser er den højere soltransmission ved solcelleglas med dobbeltsidet coating derimod angiveligt vigtig, da den på grund af solvarmeanvendelsen kan være meget mere effektiv.
(68)
Kommissionen afviser påstandene fra de eksporterende producenter af følgende grunde. For det første fremlagde den eksporterende producent ingen beviser for, at der er en væsentlig forskel i produktionsomkostningerne mellem solcelleglas med enkeltsidet coating og solcelleglas med dobbeltsidet coating. EU-erhvervsgrenen hævdede det modsatte og påstod, at produktionsomkostningerne varierer afhængigt af den anvendte coatingteknologi, og at solcelleglas med dobbeltsidet coating ikke nødvendigvis er dyrere end solcelleglas med enkeltsidet coating og omvendt. For det andet kan der med solcelleglas med dobbeltsidet coating ganske rigtigt opnås en højere soltransmission end med solcelleglas med enkeltsidet coating (førstnævnte kan opnå en soltransmission på højst 98 %, mens sidstnævnte - op til 95 %), og denne tekniske egenskab er kun af betydning for solvarmeanvendelser, men dette er irrelevant for solcellemoduler. I modsætning til den eksporterende producents påstand sælges solcelleglas med dobbeltsidet coating også til producenter af solcellemoduler og udgør endda deres vigtigste marked. I UP var EU-erhvervsgrenens salg af solcelleglas med dobbeltsidet coating til solvarmeanvendelse faktisk ubetydeligt (mindre end 1 % af det samlede salg af solcelleglas med dobbeltsidet coating; resten af salget var bestemt til solcellemoduler).
(69)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner blev der modtaget to bemærkninger om omkostninger påløbet efter import. I den første bemærkning påstod klageren, at justeringen for omkostninger til toldbehandling, told, håndterings- og lasteomkostninger burde være meget lavere, nemlig 0,26 EUR/m2 for toldbehandling, håndterings- og lasteomkostninger plus 3 % told, i stedet for 0,40 EUR/m2 plus 3 % told, som var det anvendte.
(70)
Den anden bemærkning kom fra en eksporterende producent som påstod, at der ikke var fremlagt oplysninger om fordelingen af omkostningerne, bortset fra en overordnet sats på 0,40 EUR/m2, som omfatter håndteringsomkostninger, toldbehandlingsgebyr og midlertidig opbevaring af importerede varer i forbindelse med importen. Det blev endvidere påstået, at de kriterier, der blev anvendt til at afgøre, om en justering var hensigtsmæssig eller ej, ikke var blevet uddybet.
(71)
De pågældende justeringer, som Kommissionen har anvendt, er baseret på verificerede data fra importører af solcelleglas produceret i Kina og afspejler de faktiske vejede gennemsnitlige omkostninger påløbet ved import af den pågældende vare i UP. Klageren fremlagde tværtimod en udtalelse om almindelige standardpriser, som blev anvendt af en uafhængig speditør ved import fra Kina i standardskibscontainere. Denne udtalelse er ikke et gyldigt bevis for de faktiske priser, som speditørerne opkrævede ved import af den pågældende vare i UP. Klagerens påstand blev derfor afvist.
(72)
Hvad angår den eksporterende producents påstand, kunne der ikke fremlægges en yderligere opdeling af beløbet på 0,40 EUR/m2, da dette beløb er et vejet gennemsnit beregnet på basis af en række faktiske fakturaer, som blev udstedt i UP for import af kinesisk solcelleglas i forskellige EU-havne. De faktiske omkostninger, som påløb efter importen, varerier således afhængigt af ankomststedet i EU, varetypen, brugen af midlertidig opbevaring på importstedet mm.
(73)
Kommissionens justering af omkostninger efter importen i forordningen om midlertidig told blev desuden fundet hensigtsmæssig, da den er baseret på verificerede faktiske fakturaer for import af kinesisk solcelleglas, som blev betalt af uafhængige importører.
(74)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til den metode, der var blevet anvendt til beregning af underbud, bekræftes prissammenligningsmetoden som beskrevet i betragtning 89 og 90 i forordningen om midlertidig told.
5. Makroøkonomiske indikatorer
(75)
Som det fremgår af betragtning 92 i forordningen om midlertidig told, skelnede Kommissionen i forbindelse med skadesanalysen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. De makroøkonomiske indikatorer for den betragtede periode blev analyseret på grundlag af data fra EU-erhvervsgrenen, som vedrørte alle EU-producenter, der gav sig til kende i løbet af undersøgelsen.
(76)
En eksporterende producent hævdede, at Kommissionen ikke havde udført skadesanalysen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 2 og 5, da den gennemførte skadesanalysen på grundlag af to separate og angiveligt inkonsekvente sæt af oplysninger, nemlig de makroøkonomiske og mikroøkonomiske indikatorer. Virksomheden mener desuden, at den påståede manglende konsekvens i analysen, som blev baseret på to sæt oplysninger, rejser alvorlig tvivl om hensigtsmæssigheden, retfærdigheden og objektiviteten af det samlede skadesbillede.
(77)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner gentog virksomheden sin påstand. Den henviste også til en række tidligere undersøgelser, hvor EU-institutionerne angiveligt på inkonsekvent vis havde betragtet forskellige sæt af oplysninger som makro- eller mikroøkonomiske data.
(78)
Kommissionen kan ikke acceptere denne påstand. Denne metode anvendes i forbindelse med stikprøver for at analysere EU-erhvervsgrenens situation og tage højde for ikke blot de tendenser, der fremgår af stikprøven, men også tendenserne for EU-erhvervsgrenen som helhed. Alle de faktorer, der er foreskrevet i grundforordningens artikel 3, stk. 5, blev taget i betragtning i analysen. Konklusionen om skade blev desuden truffet på grundlag af samtlige oplysninger. Skadesanalysen blev således gennemført i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 2 og 5.
(79)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræfter Kommissionen betragtning 90-94 i forordningen om midlertidig told.
(80)
Hvad angår de makroøkonomiske indikatorer, som Kommissionen analyserede i betragtning 95-103 i forordningen om midlertidig told, ændredes EU-producenternes markedsandel en anelse (jf. tabel 5) som følge af korrektionen i EU-erhvervsgrenens salg (jf. betragtning 62). Denne korrektion ændrer imidlertid ikke tendensen eller de konklusioner, der er udledt af oplysningerne i forordningen om midlertidig told. Kommissionen bekræfter derfor betragtning 95-105 i forordningen om midlertidig told.
Tabel 5
Salgsmængde og markedsandel
2009
2010
2011
UP
Salgsmængde (1 000 m2)
14 696
25 303
26 556
18 039
Indeks
100
172
181
123
Markedsandel
88,6 %
89,6 %
78,1 %
65,8 %
Indeks
100
101
88
74
Kilde: Glass for Europe, klageren og spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne i stikprøven
6. Mikroøkonomiske indikatorer
(81)
Efter fremlæggelsen af de midlertidige konklusioner blev enhedsomkostningerne hos EU-producenterne i stikprøven opdateret. Følgelig blev der foretaget en lettere korrektion i tabel 7 (se herunder). Denne korrektion ændrer eller annullerer ikke tendensen eller de konklusioner, der er udledt på grundlag af oplysningerne i forordningen om midlertidig told. Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræfter Kommissionen derfor betragtning 106-123 i forordningen om midlertidig told.
Tabel 7
Gennemsnitlige salgspriser i Unionen
2009
2010
2011
UP
Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/m2)
13,13
8,38
8,44
9,34
Kilde: EU-producenternes spørgeskemabesvarelser
7. Konklusion om skade
(82)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger bekræfter Kommissionen konklusionerne i betragtning 124-129 i forordningen om midlertidig told, nemlig at EU-erhvervsgrenen led væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.
E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG
1. Dumpingimportens virkninger
(83)
I betragtning 131, 132 og 133 i forordningen om midlertidig told konkluderede Kommissionen, at der er en årsagssammenhæng mellem den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Kina. Denne konklusion blev anfægtet af adskillige interesserede parter, som påstod, at der ikke er noget rimeligt og konsekvent tidssammenfald mellem skaden og den øgede import fra det pågældende land. Dette skyldes, at den kinesiske import steg betydeligt mellem 2009 og 2011. Den gennemsnitlige pris på den kinesiske import i 2011 var desuden på 4,96 EUR/m2, et beløb, som er tæt på prisen i 2012 (4,38 EUR/m2).
(84)
De samme parter anfægtede, at konklusionen om, at EU-erhvervsgrenens skade bør tilskrives den kinesiske import i 2012, er i modstrid med konklusionen om, at den kinesiske import angiveligt ikke havde nogen negativ indvirkning året før, navnlig hvad angår EU-erhvervsgrenens fortjenstmargen, selv om den gennemsnitlige importpris ikke varierede meget.
(85)
Fra begyndelsen af den betragtede periode til udgangen af undersøgelsesperioden steg importen med 596 % med en stigning på 321 % i markedsandelen. Importpriserne faldt med 27,2 % i den betragtede periode.
(86)
Det er korrekt, at EU-erhvervsgrenens fortjenstmargen i 2011 kun var lidt lavere end i 2010 til trods for den store stigning i importen fra Kina allerede i 2011. I 2011 steg EU-forbruget af solcelleglas imidlertid betydeligt, nemlig med 20,4 % mellem 2010 og 2011, hvorimod importen fra Kina steg med 150 % i samme periode. I UP steg den kinesiske importmængde yderligere med over 35 % i forhold til 2011, mens forbruget faldt med lidt over 19 %. Dette viser tydeligt et tidsmæssigt sammenfald mellem den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen i UP, og den markante stigning i den kinesiske dumpingimport. Logisk set går der desuden en rum tid, før EU-producenterne mærker de negative virkninger af den øgede dumpingimport (f.eks. tab af kunder, økonomiske tab, mindre investeringsafkast og likviditet mv.). Derfor afvises påstanden.
(87)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner påstod de samme parter, at det tidsmæssige sammenfald mellem den væsentlige skade og den kinesiske dumpingimport ikke kan vurderes på grundlag af hele den betragtede periode fra 2009 til udgangen af UP, uden at der tages højde for de interventionstendenser, der blev observeret i denne periode.
(88)
Kommissionen analyserede også interventionstendenserne i den betragtede periode. EU-erhvervsgrenen var ganske rigtigt stadig fortjenstgivende i 2011, mens den kinesiske import allerede steg markant samme år, men dette berører ikke konklusionen om, at der i UP var et tidsmæssigt sammenfald mellem den skade, som forvoldtes EU-erhvervsgrenen, og den kinesiske dumpingimport.
(89)
Mens forbruget faldt med lidt mere end 19 % i UP
-
øgede de kinesiske eksporterende producenter deres markedsandel med 12,4 procentpoint i forhold til 2011, mens EU-erhvervsgrenens andel faldt med 12,3 procentpoint
-
øgede de kinesiske eksporterende producenter importmængden fra Kina med over 35 % i forhold til et fald på 32 % i EU-erhvervsgrenens salg, og
-
reducerede de kinesiske eksporterende producenter deres allerede meget lave eksportpriser med over 10 % og underbød EU-erhvervsgrenens priser med op til 26,7 %, hvorved de bidrog til EU-erhvervsgrenens væsentlige tab i UP.
(90)
Ud fra ovenstående analyse konkluderer Kommissionen, at tilstedeværelsen af dumpingimporten og den betydelige stigning i dumpingimportens markedsandel til priser, der konstant underbyder EU-erhvervsgrenens priser, har forårsaget den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.
(91)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger til dumpingimportens virkninger, bekræftes betragtning 131, 132 og 133 i forordningen om midlertidig told.
2. Andre faktorers indvirkning
2.1. Import fra tredjelande
(92)
Som følge af den korrektion, der blev foretaget i EU-erhvervsgrenens salgsdata (se betragtning 62) blev markedsandelen for importen fra tredjelande også korrigeret en anelse (se tabel 11). Denne korrektion ændrer imidlertid ikke tendensen eller de konklusioner, der er udledt på grundlag af oplysningerne i forordningen om midlertidig told.
(93)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræfter Kommissionen betragtning 134-137 i forordningen om midlertidig told.
Tabel 11
Import fra tredjelande (i 1 000 m2)
Tredjelande
2009
2010
2011
UP
Markedsandel
4,2 %
3,1 %
3,8 %
3,7 %
Indeks
100
74
90
88
Kilde: Glass for Europe, klageren og spørgeskemabesvarelserne fra EU-producenterne
2.2. EU-erhvervsgrenens eksportresultater
(94)
En part anfægtede Kommissionens konklusioner i betragtning 139 i forordningen om midlertidig told om, at faldet i de stikprøveudvalgte EU-producenters eksportsalg i UP med stor sandsynlighed skyldtes de meget lave kinesiske priser ved eksport til EU-erhvervsgrenens største eksportmarkeder (nemlig USA og Canada). Parten mente, at denne konklusion er uberettiget, da den kinesiske eksport også var til stede i 2011, og at der således ikke er nogen grund til, at indvirkningen først skulle være indtruffet i 2012. Virksomheden mente desuden, at den egentlige grund til deres lave eksportsalg var, at EU-erhvervsgrenen ikke var konkurrencedygtig, og at EU-erhvervsgrenen, da verdensmarkedspriserne faldt, ikke længere var konkurrencedygtig. Parten påstod således, at faldet i EU-erhvervsgrenens eksportsalg i UP i yderligere grad bidrog til skaden.
(95)
De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportsalg udgjorde 20 % af deres samlede salg udtrykt i mængde i 2009 (etableringsfasen), i 2010 11 % og som det højeste kun 14 % i 2011. I 2012 faldt eksportsalget yderligere til 5 %.
(96)
Kommissionen afviser disse påstande af følgende årsager: EU-markedet, som er et af de største i verden, har altid været og er stadig EU-erhvervsgrenens vigtigste marked, og altså ikke tredjelandsmarkederne. Solcelleglas er desuden forholdsvist tungt og skrøbeligt, hvilket medfører ekstra omkostninger ved transport over lange distancer (på grund af brud og korrosion). På grundlag af de oplysninger, som Kommissionen har indhentet via de stikprøveudvalgte eksporterende producenters spørgeskemabesvarelser, er de kinesiske priser ved eksport til EU-erhvervsgrenens vigtigste eksportmarkeder ganske rigtigt meget lave og faldt endda yderligere i UP i forhold til 2011. Dette viser, at EU-erhvervsgrenens forringede eksportresultater hovedsagelig skyldes de stadigt faldende kinesiske eksportpriser, også på tredjelandsmarkederne, hvilket bekræftes af undersøgelsen.
(97)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner påstod den samme part, at undersøgelsen vedrørte EU-markedet og ikke behandlede angiveligt uretfærdig prisfastsættelsespraksis på tredjelandsmarkeder.
(98)
I EU-institutionernes konklusioner - selv ud fra den antagelse, at de var korrekte - blev den skade, der forvoldtes af andre faktorer, desuden tilskrevet dumpingimporten til Unionen. Den påståede lavpriseksport eller subsidierede eksport fra Kina til tredjelandene var derfor ikke dumpingimport til EU, og udgjorde således en anden faktor, hvis skadevoldende virkninger ikke kunne tilskrives dumpingimporten.
(99)
Kommissionen må tilbagevise denne påstand. Kommissionen undersøgte ikke, om de kinesiske importpriser på tredjelandsmarkerne er dumpede og/eller subsidierede. Ud fra de eksportpriser til tredjelande, som blev fremlagt af de stikprøveudvalgte eksporterende producenter, fastslog Kommissionen blot, at der har været et konstant fald i disse priser i de senere år.
(100)
Kommissionen undersøgte ligeledes faldet i de kinesiske importpriser til tredjelande som en separat faktor og tilskrev det ikke dumpingimporten til Unionen. Denne kendsgerning blev ganske rigtigt kun anvendt som en mulig forklaring på EU-erhvervsgrenens forringede eksport til dens vigtigste tredjelandsmarkeder, men dog på baggrund af, at disse markeder ikke var og aldrig har været EU-erhvervsgrenens vigtigste markeder. Selv i de bedste år, nemlig 2010 og 2011, foregik over 85 % af EU-erhvervsgrenens salg på EU-markedet.
(101)
Derfor bekræftes konklusionen i betragtning 140 i forordningen om midlertidig told om, at de stikprøveudvalgte EU-producenters forværrede eksportresultater ikke kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen påførtes.
2.3. Udviklingen i forbruget, kapaciteten og kapacitetsudnyttelsen
(102)
En part påstod, at EU-erhvervsgrenens skade skyldtes faldet i EU-forbruget. Dette er angiveligt den eneste faktor, der tilsyneladende faldt første gang i 2012, og som skaden med rimelighed kan tilskrives, hvorimod den kinesiske import allerede begyndte i 2011 til priser, der ligger tæt på priserne i 2012. Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner gentog virksomheden sin påstand.
(103)
Det er rigtigt, at forbruget faldt i 2012 i forhold til de tidligere år. Kommissionens analyse strækker sig imidlertid fra starten af den betragtede periode i 2009 til udgangen af UP, og i denne periode steg EU-forbruget samlet set med 65 %. I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel konstant betydeligt, nemlig med 25,7 %, mens markedsandelen for den kinesiske import steg med 321 %. Stigningen i den kinesiske import var på 596 % i den betragtede periode.
(104)
Desuden var EU-forbruget i UP på stort set samme niveau som 2010, mens 2010, jf. tabel 10 i forordningen om midlertidig told, var det år, hvor EU-erhvervsgrenen opnåede en rimelig fortjeneste. Derfor kan faldet i EU-forbruget i UP ikke i sig selv have forårsaget de tab, der påførtes EU-erhvervsgrenen i UP. Desuden faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med 26,6 % mellem 2010 og 2012, mens markedsandelen for den kinesiske import steg med 318 % i samme periode. Hvis faldet i forbruget i UP skulle have påført EU-erhvervsgrenen skade, skulle faldet endelig også have påvirket den kinesiske import. Dette er dog tydeligvis ikke tilfældet. Tværtimod steg den kinesiske import betydeligt i UP, både udtrykt i mængder og markedsandel.
(105)
Kommissionen afviser derfor denne påstand og bekræfter konklusionerne i betragtning 141 og 142 i forordningen om midlertidig told.
(106)
Hvad angår EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet, jf. tabel 4 i forordningen om midlertidig told, er det Kommissionens opfattelse, at stigningen i produktionskapaciteten tydeligvis fulgte den stigende tendens i EU-forbruget indtil 2011.
(107)
Kommissionen fastslog også, at den vigtigste årsag til stigningen på 12,5 % i produktionskapaciteten mellem 2011 og udgangen af UP var, at en virksomhed kom ind på markedet for solcelleglas, mens produktionskapaciteten for alle andre virksomheder på markedet faldt lidt i samme periode.
(108)
Kommissionen mener derfor, at tendensen i EU-erhvervsgrenens kapacitetsudvikling generelt fulgte udviklingen i EU-forbruget. Kommissionen finder således, at EU-erhvervsgrenens høje produktionskapacitet, som allerede var høj i starten af den betragtede periode og forblev høj i hele UP, ikke kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
(109)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner påstod en række parter, at Kommissionen ikke tog højde for den påståede overkapacitet som en vigtig årsag til skaden. I den betragtede periode var stigningen i kapaciteten angiveligt ikke begrundet i stigningen i forbruget, idet EU-erhvervsgrenen konstant havde en stor forskel mellem produktionskapaciteten og forbruget, hvilket efter disse parters opfattelse ikke er økonomisk bæredygtigt. En part påstod desuden, at den kendsgerning, at der kom en ny konkurrent på markedet mellem 2011 og udgangen af UP, bidrog til skaden, idet det medførte en stigning i forbruget.
(110)
Det blev desuden påstået, at det faldende EU-forbrug og den stigende produktionskapacitet kombineret med et fald i eksportsalget resulterede i en lav kapacitetsudnyttelse. Den lave kapacitetsudnyttelse forårsagede høje faste omkostninger, hvilket efter partens opfattelser i voldsom grad på virkede EU-erhvervsgrenen for solcelleglas.
(111)
Kommissionen bemærker, at den samlede EU-erhvervsgrens kapacitetsniveau konstant var højere end det samlede EU-forbrug i hele den betragtede periode. Dette har dog ikke forhindret de stikprøveudvalgte EU-producenter i at opnå fortjeneste i de to år forud for UP, hvorimod de havde væsentlige tab på 14,5 % i UP alene.
(112)
Desuden steg kapaciteten hos de stikprøveudvalgte EU-producenter kun med 4 % mellem 2010 og 2011 og med 2,6 % mellem 2011 og UP, hvilket resulterede i en beskeden samlet stigning på 6,7 % mellem 2010 og UP.
(113)
Der var således en forskel mellem forbruget og kapaciteten i hele den betragtede periode, og selv om forskellen var lidt større i UP, kan den ikke forklare de store tab, som virksomhederne i stikprøven påførtes i UP. Kommissionen afviser derfor påstanden om, at EU-erhvervsgrenens kapacitetsniveau ikke skulle være økonomisk bæredygtigt.
(114)
Hvad angår påstanden om, at den nye konkurrent i 2012 bidrog til EU-erhvervsgrenens skade, bemærker Kommissionen, at den nye konkurrent, selv om den havde installeret en høj kapacitet, havde meget begrænsede produktions- og salgsmængder på ca. 2 % af det samlede EU-salg i UP. Den nye konkurrent havde således næsten ingen indvirkning på EU-erhvervsgrenens resultater som helhed, bortset fra at den øgede erhvervsgrenens kapacitet og kapacitetsudnyttelse betydeligt. Uden denne virksomheds data ville alle de andre EU-producenters kapacitet faktisk være faldet mellem 2011 og 2012.
(115)
Undersøgelsen bekræftede desuden ikke, at erhvervsgrenen for solcelleglas blev markant påvirket af de faste omkostninger. De stikprøveudvalgte EU-producenters gennemsnitlige faste omkostninger var nemlig på 25-35 % af de samlede produktionsomkostninger i UP. I de foregående år, 2010 og 2011, udgjorde de faste omkostninger en lavere procentdel, som dog stadig lå inden for samme interval. Dette viser klart, at den høje kapacitet i UP tydeligvis havde en indvirkning på produktionsomkostningerne, men indvirkningen var ikke væsentlig og kan ikke forklare de store tab i UP, navnlig i forhold til fortjenesten i de foregående år. Desuden faldt de stikprøveudvalgte EU-producenters kapacitetsudnyttelse i forhold til de foregående år, men var stadig på 65 % i UP.
(116)
Endelig tog Kommissionen i forbindelse med analysen også højde for, at den installerede produktionskapacitet kan tilpasses til andre typer glas, som ikke hører under varedækningen i denne undersøgelse. Kommissionen er også på grund af dette element uenig med den interesserede part i, at den høje installerede kapacitet ikke er økonomisk bæredygtig.
(117)
Ud fra ovenstående afviser Kommissionen partens påstand og gentager, at udviklingen i forbruget, kapaciteten og kapacitetsudnyttelsen i den betragtede periode, som blev analyseret både separat og kumulativt, ikke er af et sådant omfang, at den kan bryde årsagssammenhæng mellem den væsentlige skade, som forvoldtes EU-erhvervsgrenen, og dumpingimporten.
2.4. Tendenser for solcellemoduler
(118)
To parter påstod, at EU-erhvervsgrenens skade udover udviklingen i forbruget af den pågældende vare også skyldtes faldet i forbruget af solcellemoduler og de tab, som denne erhvervsgren oplevede ultimo 2011 og primo 2012. Virkningen af de finansielle problemer hos producenterne af solcellepaneler på markedet for solcelleglas begyndte angiveligt først at vise sig ved udgangen af 2011 og i 2012, da der går en vis tid mellem de to begivenheder.
(119)
De samme argumenter blev gentaget af en part efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner.
(120)
I betragtning 143 i forordningen om midlertidig told konstaterede Kommissionen ganske rigtigt, at de observerede tendenser for solcellemoduler har en afgørende indvirkning på forbruget af solcelleglas, da 80-85 % af salget af solcelleglas foregår til producenter af solcellemoduler (fotovoltaiske moduler af krystallinsk silicium og fotovoltaiske tyndfilmsmoduler). Forbruget af solcellemoduler steg, jf. betragtning 143 og 144 i forordningen om midlertidig told, konstant i hele den betragtede periode, dvs. 2009-2012, og selv om der var en nedgang i 2012, var forbruget 221 % højere end i 2009 og 44 % højere end i 2010 (7). Det blev desuden konstateret, at nedskæringerne i de faste afregningspriser ved udgangen af 2011 og begyndelsen af 2012 ikke havde brudt årsagssammenhængen mellem dumpingimporten af solcellemoduler og den væsentlige skade, der var blevet konstateret (8), idet efterspørgslen efter solcellemoduler fortsat var relativt høj i perioden 2009-2012.
(121)
Ud fra ovenstående konkluderer Kommissionen, at faldet i forbruget af solcellemoduler i 2012 ikke alene kan betragtes som en faktor af et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten af solcelleglas fra Kina og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
(122)
Da efterspørgslen efter solcellemoduler ligeledes var forholdsvis stor i perioden 2009-2012, og da efterspørgslen efter solcelleglas steg med 65 % i samme periode, kan indvirkningen af den forværrede økonomiske situation hos producenterne af solcellemoduler ved årsskiftet 2011/2012 på forbruget af solcelleglas ikke alene betragtes som en faktor af et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten af solcelleglas fra Kina og den væsentlige skade, som forvoldtes EU-producenterne.
(123)
Da der ikke er modtaget andre bemærkninger, bekræftes konklusionen i betragtning 144 i forordningen om midlertidig told.
2.5. Konklusion om årsagssammenhæng
(124)
Ud fra ovenstående bekræfter Kommissionen sine konklusioner i betragtning 130-133 i forordningen om midlertidig told om, at importen af den pågældende vare fra det pågældende land blev dumpet i UP og underbød EU-erhvervsgrenens salg. Der er desuden et klart tidsmæssigt sammenfald mellem de øgede mængder af dumpingimport og forværringen af EU-erhvervsgrenens situation. Dumpingimporten var i direkte konkurrence med EU-erhvervsgrenens produktion, og som følge heraf mistede EU-erhvervsgrenen rentabilitet og markedsandel i den betragtede periode. Andre mulige årsager til skaden blev analyseret både individuelt og kumulativt ovenfor, men ingen af dem var af et sådant omfang, at de kunne bryde den konstaterede årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og den væsentlige skade, der forvoldtes EU-erhvervsgrenen.
(125)
Der blev ikke fremlagt nye oplysninger, der kunne ændre konklusionen, og da der ikke blev modtaget andre bemærkninger til konklusionen om årsagssammenhæng, bekræfter Kommissionen betragtning 145 og 146 i forordningen om midlertidig told.
F. UNIONENS INTERESSER
1. EU-erhvervsgrenens interesser
(126)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende EU-erhvervsgrenens interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 148-151 i forordningen om midlertidig told.
2. Ikke forretningsmæssigt forbundne importørers/forhandleres interesser
(127)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende ikke forretningsmæssigt forbundne importører og forhandleres interesser, bekræftes konklusionerne i betragtning 152-154 i forordningen om midlertidig told.
3. Råvareleverandørernes interesser
(128)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger vedrørende EU-erhvervsgrenens interesser, bekræftes betragtning 155 i forordningen om midlertidig told.
4. Brugernes interesser
(129)
En bruger gav sig til kende og udtalte, at antidumpingforanstaltningerne ikke vil påvirke den, da den ikke har anvendt solcelleglas produceret i Kina og ikke har planer herom.
(130)
En eksporterende producent påstod, at indførelsen af en antidumpingtold på kinesisk solcelleglas kan have en lille fordel for EU-erhvervsgrenen for solcelleglas, men også kan være til stor skade for EU-producenterne af solcellemoduler og solfangere, da de vil skulle betale højere priser for den pågældende vare. Desuden vil dette uden tvivl være i strid med Unionens miljøbeskyttelsesmål, da det vil øge priserne på solcellemoduler og solfangere, og da det vil gavne solcelleglasindustrien, som den eksporterende producent opfatter som energiintensiv.
(131)
Som det fremgår af betragtning 157 i forordningen om midlertidig told, vil indførelsen af antidumpingtold kun have en begrænset indvirkning (under 1 %) på de samlede omkostninger til solcellemoduler. Der blev ikke modtaget beviser, der kunne rejse tvivl om nøjagtigheden af denne analyse. Påstanden afvises derfor.
(132)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger om Unionens interesser, bekræfter Kommissionen betragtning 155-159 i forordningen om midlertidig told.
5. Konkurrenceaspekter
(133)
Da der ikke blev fremsat bemærkninger til konkurrenceaspekterne i betragtning 160-163 i forordningen om midlertidig told, bekræfter Kommissionen de pågældende betragtninger.
6. Konklusion vedrørende Unionens interesser
(134)
Der blev ikke fremsat bemærkninger, der kunne ændre analysen af Unionens interesser i forordningen om midlertidig told. Kommissionen bekræfter derfor betragtning 164 i forordningen om midlertidig told.
G. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER
1. Skadestærskel
(135)
Flere interesserede parter anfægtede anvendelsen af 8,3 % som målfortjeneste for EU-erhvervsgrenen, jf. betragtning 167 i forordningen om midlertidig told, og hævdede, at den var urealistisk høj. De påstod, at fortjenstmargenen på 8,3 % i 2010 var den højeste i den betragtede periode, idet 2010 var det bedste år for solcelleindustrien globalt. De påstod endvidere, at EU-erhvervsgrenen for solcelleglas umuligt kunne opnå den samme fortjenstmargen i 2012 uden dumping, når den globale solcellemodulsindustri, herunder EU-erhvervsgrenen for solcellemoduler, angiveligt var i stor tilbagegang i 2012.
(136)
Kommissionen må tilbagevise denne påstand. Som målfortjeneste anvendte Kommissionen de stikprøveudvalgte EU-producenters gennemsnitlige fortjeneste i 2010, hvor importen af den pågældende vare stadig var begrænset og derfor endnu ikke kunne have fordrejet de normale konkurrenceforhold. Den fortjenstmargen, der blev anvendt til at fastslå skadestærsklen, svarer derfor til en periode, hvor EU-erhvervsgrenen med rimelighed kunne forvente en fortjeneste på normale konkurrencevilkår endnu uden påvirkning af dumpingimport« (9).
(137)
Endelig, hvad angår solcelleglasindustrien, var dens bedste år ikke 2010, som påstået af parterne, men 2011, hvor den oplevede det højeste EU-forbrug og EU-erhvervsgrenens største salgsmængder.
(138)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner gentog en part sin påstand og anfægtede den anvendte fortjenstmargen som målfortjeneste. Parten påstod, at Kommissionen bør tage alle andre faktorer, som påvirkede rentabiliteten i UP, i betragtning. Den påstod, at en rimelig fortjenstmargen ikke kunne være højere end 5 %.
(139)
Kommissionen afviser disse påstande af følgende årsager: Den anvendte fortjeneste er ikke baseret på et skøn, men på en faktisk fortjeneste, som EU-erhvervsgrenen opnåede, før konkurrencen på markedet blev fordrejet af den kinesiske dumpingimport. Kommissioner skønner, at der er tale om en rimelig fortjeneste, og har taget højde for, at markedssituationen ikke var væsentligt anderledes i forhold til UP, bortset fra indvirkningen af den kinesiske dumpingimport. Partens udtalelse i denne forbindelse, om at forbruget i 2010 var meget højere end i 2012, er faktuelt ukorrekt. Forbruget i 2010 var, jf. afsnit E.2.3, på stort set samme niveau som 2012. I 2010 opbyggede EU-erhvervsgrenen ligeledes kapacitet med henblik på en forventet stærk stigning i efterspørgslen, hvilket påvirkede fortjenesten negativt det år. Endelig er den foreslåede målfortjeneste på 5 % vilkårlig, da den ikke er baseret på nogen data eller faktiske beregninger, og den afvises derfor.
(140)
Klageren påstod derimod, at fortjenstmargenen var for lav og at Kommissionen burde øge den til 15 %, da klagerens fortjeneste for 2010 var på over 10 %. De lavere fortjenstmargener, som andre stikprøveudvalgte EU-producenter tilsyneladende opnåede i 2010, er angiveligt ikke repræsentative for den fortjeneste, der med rimelighed kan forventes i en situation uden illoyal import. Årsagen til, at de kun opnåede en lavere margen i det år og til, at de var blandt de første til at mærke skaden fra dumpingimporten, er sandsynligvis knyttet til ledelsespolitik eller ledelsesvanskeligheder i disse virksomheder, som muligvis omfatter kortfristede prisfastsættelsespolitikker med medblik på at vinde markedsandele.
(141)
Kommissionen kan ikke acceptere denne påstand. Kommissionen mener, jf. ovenfor, at den gennemsnitlige fortjeneste i 2010 for hele EU-erhvervsgrenen korrekt afspejler den gennemsnitlige fortjeneste under normale konkurrencevilkår. Den kendsgerning, at visse medlemmer af EU-erhvervsgrenen har truffet ledelsesbeslutninger, der har medført højere eller lavere fortjenstmargener end andre medlemmer af erhvervsgrenen, modsiger ikke denne konklusion. Tilstedeværelsen af sådanne forskelle kendetegner nemlig virksomhedernes adfærd i en markedsøkonomi.
(142)
Da der ikke blev fremsat andre bemærkninger, bekræfter Kommissionen metoden som beskrevet i betragtning 166-169 i forordningen om midlertidig told.
2. Endelige foranstaltninger
(143)
I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser og i overensstemmelse med grundforordningens artikel 9, stk. 4, bør der indføres endelige antidumpingforanstaltninger over for importen af den pågældende vare svarende til skadesmargenen, i henhold til reglen om den lavest mulige told. I det foreliggende tilfælde bør toldsatsen derfor fastsættes på samme niveau som den konstaterede skadesmargen.
(144)
Efter fremlæggelsen af de foreløbige konklusioner påstod klageren, at den midlertidige værditold ikke var effektiv. Klageren anmodede derfor Kommissionen om at indføre endelige foranstaltninger i form af en mindsteimportpris. Klageren påstod, at en sådan mindsteimportpris ville gøre foranstaltningerne mere effektive, især hvis der indføres to forskellige mindsteimportpriser, en for coated solcelleglas og en for ikke-coated solcelleglas. Klageren begrundede sin påstand som følger:
(145)
For det første påstod klageren, at de eksporterende producenter efter UP havde solgt coated solcelleglas til EU-markedet til samme pris, som de solgte ikke-coated solcelleglas til i UP. Klageren påstod endvidere, at produktionsomkostningerne til coated solcelleglas er højere end til ikke-coated solcelleglas, og at coated solcelleglas derfor normalt sælges til priser, der er 20-25 % højere end priserne for ikke-coated solcelleglas.
(146)
For det andet påstod klageren, at efterspørgslen i Unionen efter UP var skiftet fra ikke-coated til coated solcelleglas. Brugerne har i stigende grad købt coated solcelleglas i stedet for ikke-coated solcelleglas. Coated solcelleglas har derfor udgjort næsten hele importen fra Kina til EU i andet halvår 2013, mens det modsatte gjorde sig gældende i UP.
(147)
Antidumpingforanstaltninger kan ganske rigtigt antage forskellige former. Kommissionen har et stort spillerum med hensyn til at vælge foranstaltningernes form, men formålet er fortsat at fjerne virkningerne af den skadevoldende dumping.
(148)
Undersøgelsen bekræftede, at der er en væsentlig forskel i både omkostninger og priser mellem ikke-coated og coated solcelleglas på grund af forskellen i de to varers tekniske egenskaber. Coated solcelleglas, som afhængigt af den anvendte teknologi kan være med enkeltsidet eller dobbeltsidet coating, øger nemlig soltransmissionen i forhold til ikke-coated solcelleglas og kan have supplerende selvrensende, antitilsmudsende eller hårdhedsegenskaber. Coated solcelleglas af høj kvalitet kan opnå en soltransmissionen på op til 92 %. Coating kan nedbringe refleksionen med ca. 3 % (pr. side) og dermed øge soltransmissionen for solcelleglas med enkeltsidet coating til højst 95 % og for solcelleglas med dobbeltsidet coating til højst 98 %.
(149)
81 % af det solcelleglas fra Kina, der importeredes til Unionen og solgtes på EU-markedet i UP, var ikke-coated solcelleglas, mens der kun importeredes og solgtes 19 % coated solcelleglas. Forskellen i priserne og omkostningerne mellem ikke-coated og coated solcelleglas i UP var på 30 %.
(150)
Kommissionen vurderer dog, at klagerens beviser ikke var tilstrækkeligt begrundede. Desuden råder Kommissionen ikke over tilstrækkelige beviser eller data fra andre kilder, der kunne føre til en konklusion om, at efterspørgslen siden indførelsen af de midlertidige antidumpingforanstaltninger er skiftet fra ikke-coated til coated solcelleglas, og at priserne på især coated solcelleglas er faldet betydeligt, som påstået af klageren.
(151)
Kommissionen kan således ikke acceptere denne påstand og finder det hensigtsmæssigt at indføre en værditold i stedet for mindsteimportpriser. For at tage hensyn til ovenstående påstande vil der dog blive indført to forskellige integrerede toldtariffer (»Taric-koder«) - en for coated solcelleglas og en for ikke-coated solcelleglas. Med disse toldtariffer vil Kommissionen nøje kunne overvåge markedsudviklingen og i rette tid træffe afgørelse om, hvorvidt der er brug for flere foranstaltninger.
(152)
Kommissionen minder desuden om, at den tidligere har anvendt mindsteimportpriser, særlig i følgende situationer:
-
En særligt høj eksportpris for en varetype, hvilket betød, at der ikke forekom dumping for den pågældende varetype (10);
-
betragtninger i forbindelse med EU-producenternes markedsstilling og markedsandel, som gjorde det nødvendigt af hensyn til Unionens interesser at sikre, at priserne ikke oversteg i vist niveau (11).
(153)
Desuden er minimumsimportpriser overvejende blevet anvendt for ensartede varer og ikke for varer, der som denne findes i flere varianter.
(154)
Kommissionen mener også af disse grunde, at minimumsimportpriser ikke er egnede i denne sag.
(155)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner gentog klageren sine anmodninger om indførelse af en mindsteimportpris og fremsatte bemærkninger til betragtning 152-156 med følgende argumenter.
(156)
For det første behandler disse betragtninger angiveligt ikke spørgsmålene om, hvorvidt foranstaltningernes form er effektiv til at fjerne den skadevoldende virkning af dumping og subsidiering, hvilket også er en gyldig grund til at anvende mindsteimportpriser.
(157)
For det andet gjorde Kommissionen angiveligt ikke rede for, hvorfor disse betragtninger er relevante i denne sag og for hvordan de kan opveje EU-erhvervsgrenens interesser.
(158)
For det tredje påstod klageren, at den pågældende vare er tilstrækkeligt ensartet med henblik på en praktisk forvaltning af en mindsteimportpris, da de to vigtigste varetyper har klart forskellige egenskaber, der giver mulighed for en reel prisdifferentiering og smidig forvaltning og overvågning, især da næsten al import består af coated solcelleglas.
(159)
Hvad angår den første påstand, har efterspørgslen tilsyneladende ændret sig fra ikke-coated til coated solcelleglas. Der blev dog ikke fremlagt supplerende beviser, og Kommissionen kan derfor ikke konkludere, at priserne på især coated solcelleglas er faldet væsentligt. Kommissionen ser derfor ingen grund til at ændre sine tidligere konklusioner om, at en værditold er mere egnet til at fjerne de skadevoldende virkninger af dumping og subsidiering.
(160)
Hvad angår den anden bemærkning, var formålet med de pågældende betragtninger at illustrere, at Kommissionen ikke finder denne sag egnet til at indføre mindsteimportpriser, med mindre klageren uddyber sine påstande yderligere. Da dette ikke var tilfældet, ser Kommissionen ingen grund til yderligere at gøre rede for fordelen ved en eventuel mindsteimportpris for EU-erhvervsgrenens interesser.
(161)
Hvad angår den tredje bemærkning, har klageren ikke rejst tvivl om de forskellige varetyper, som Kommissionen har defineret i denne undersøgelse, og har ikke godtgjort, at der ikke ville forekomme en prisforskel. De eksporterende producenters tilbud om tilsagn, som omfatter forskellige mindsteimportpriser, antyder også, at disse forskelle er reelle. Derfor afvises denne påstand. Selv hvis Kommissionen godtog, at den pågældende vare er forholdsvis ensartet, finder den under alle omstændigheder dette spørgsmål irrelevant, da den også af de to ovennævnte årsager afviser anmodningen om en mindsteimportpris. Der mindes desuden om, at Kommissionen kun i særlige tilfælde kan tage oplysninger i betragtning, hvis de vedrører perioden lige efter undersøgelsesperioden (jf. grundforordningens artikel 6, stk. 1). Klagerne har ikke bevist, at der her er tale om et sådant særligt tilfælde, og at andre foranstaltninger såsom overvågning ved hjælp af en supplerende Taric-kode ikke ville være tilstrækkelige.
(162)
Sluttelig afviser Kommissionen derfor disse påstande.
(163)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner gav en række producenter af solcellemoduler sig også til kende og foreslog en mindsteimportpris. Deres væsentligste betragtninger var følgende:
-
Efter UP faldt produktionskapaciteten for solcelleglas markant, og mange EU-producenter trak sig uigenkaldeligt ud af markedet. De tre EU-producenter, der er tilbage på markedet, er ikke længere i stand til at dække mere end 50 % af efterspørgslen i Unionen. Producenterne af solcellemoduler må således dække deres behov med indkøb fra Kina. En bruger påstod, at den ville være tvunget til at placere sine ordrer hos en eller to EU-producenter, som ville være i stand til at leve op til de tekniske varespecifikationer.
-
Den aktuelle told vil øge vareomkostningerne til solcellemoduler betydeligt med ca. 3 cent pr. watt, hvilket angiveligt svarer til fem procent af den mindsteimportpris, der blev fastlagt i solcellepanelsagen.
-
Mindsteimportprisen bør udformes således, at den ikke fører til højere omkostninger for producenterne af solcellemoduler i EU.
(164)
Hvad angår det første argument, har Kommissionen ingen grund til at tro, at de EU-producenter der har reduceret eller midlertidigt indstillet deres produktion ikke vil starte igen med fuld kapacitet, når importen igen foregår til rimelige priser. Som det fremgår af betragtning 106-112, har EU-erhvervsgrenen tilstrækkelig kapacitet til at imødekomme hele EU-forbruget. Derfor afvises denne påstand. Kommissionen afviser også brugerens påstand om, at den ville være tvunget til at placere sine ordrer hos en eller to EU-producenter. De kinesiske eksporterende producenter vil nemlig stadig kunne levere til EU-markedet. Antidumpingforanstaltningerne skal, uanset deres form, sikre, at importen foregår til rimelig priser, og ikke stoppe importen fra Kina helt.
(165)
Hvad angår det andet argument, fremlagde brugerne ingen beviser for deres påstand. Derimod fastslog Kommissionen i betragtning 157 i forordningen om midlertidig told, at foranstaltningernes indvirkning ville være under 1 % for de samlede omkostninger til solcellemoduler for de producenter, der samarbejdede i forbindelse med denne undersøgelse. Påstanden afvises derfor.
(166)
Det er derfor ikke nødvendigt at udtale sig om den tredje påstand, som blev fremsat af producenterne af solcellemoduler.
(167)
Der blev gennemført en antisubsidieundersøgelse sideløbende med antidumpingundersøgelsen. I betragtning af anvendelsen af reglen om den lavest mulige told og den kendsgerning, at de endelige subsidiemargener er lavere end skadestærsklen, bør Kommissionen indføre en endelig udligningstold på niveauet for de konstaterede endelige subsidiemargener og derefter pålægge en endelig antidumpingtold op til den relevante skadestærskel. Ud fra ovenstående fastsættes tolden til følgende:
Virksomhed
Subsidiemargen
Dumpingmargen
Skadestærskel
Udligningstold
Antidumpingtold
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
3,2 %
83,1 %
39,3 %
3,2 %
36,1 %
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
17,1 %
78,4 %
26,2 %
17,1 %
9,1 %
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
12,8 %
90,1 %
42,1 %
12,8 %
29,3 %
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
16,7 %
41,6 %
17,1 %
16,7 %
0,4 %
Andre samarbejdsvillige virksomheder
12,4 %
84,7 %
36,5 %
12,4 %
24,1 %
Alle andre virksomheder
17,1 %
90,1 %
42,1 %
17,1 %
25,0 %
(168)
De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstateredes for disse virksomheder i forbindelse med undersøgelsen. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af den pågældende vare med oprindelse i de pågældende lande, som er fremstillet af virksomhederne og dermed af de nævnte specifikke retlige enheder. Den pågældende importvare, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke er udtrykkeligt nævnt i den dispositive del af denne forordning, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«. Da der var en høj samarbejdsgrad blandt de eksporterende producenter (over 80 %, jf. betragtning 15 i forordningen om midlertidig told), blev denne told baseret på den højeste individuelle skadesmargen, der blev fastlagt for de eksporterende producenter i stikprøven. Tolden for »andre samarbejdsvillige virksomheder« er baseret på et vejet gennemsnit af eksportørerne i stikprøven og gælder for alle samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven (med undtagelse af Henan Yuhua, som er pålagt en individuel told som følge af virksomhedens anmodning om en individuel undersøgelse, jf. betragtning 48 i forordningen om midlertidig told).
(169)
Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes til Kommissionen (12) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuelle toldsatser.
3. Tilsagn
(170)
Efter fremlæggelsen af de endelige konklusioner fremsendte tre stikprøveudvalgte eksporterende producenter og Henan Yuhua pristilsagn i henhold grundforordningens artikel 8, stk. 1. De omfatter forskellige mindsteimportpriser svarende til de forskellige varetyper.
(171)
Kommissionen bemærker, at de mindsteimportpriser, som samtlige virksomheder har foreslået, er meget lavere end de ikke-skadevoldende priser, som Kommissionen fastlagde i løbet af undersøgelsen. Kommissionen konkluderer derfor, at de ikke er fastsat på niveau med skadestærsklen, jf. grundforordningens artikel 8, stk. 1.
(172)
Selv hvis de var fastsat til samme niveau som skadestærsklen, foreslår de stikprøveudvalgte virksomheder kun en kvartalsvis justering af prisen på coated solcelleglas på grundlag af ændringen i priserne på solcellemodulmarkedet. Kommissionen kan ikke acceptere denne indekseringsmetode af følgende årsager.
(173)
For det første bør priserne på samtlige varetyper justeres regelmæssigt, da der ellers hurtigt kan skabes en kunstig forskel mellem prisniveauet for coated og ikke-coated solcelleglas. For det andet finder Kommissionen det ikke hensigtsmæssigt at justere priserne på solcelleglas på grundlag de endelige brugeres priser (altså priserne på solcellemoduler). Dette kunne føre til en ubegrundet indskrænkning af fortjenstmargenerne i solcelleglasindustrien, hvis priserne på solcellemoduler f.eks. falder på grund af et fald i priserne på andre komponenter til solcellemoduler.
(174)
Generelt finder Kommissionen det hensigtsmæssigt at indeksere mindsteimportpriserne med råvarepriserne. I denne sag blev der imidlertid ikke fundet en råvare, som udgjorde en væsentlig andel af de samlede produktionsomkostninger.
(175)
Kommissionen fastslog endvidere, at priserne på solcelleglas var særdeles ustabile i UP i Kina og Tyrkiet.
(176)
Der er desuden en stor risiko for krydskompensation, da visse af de pågældende virksomheder sælger den pågældende vare og andre varer til de samme kunder. Endelig lader de mindsteimportpriser, som de stikprøveudvalgte virksomheder har foreslået, ikke til at dække alle de varetyper som produceres af de pågældende eksporterende producenter. Disse faktorer gør den effektive gennemførelse af tilsagn umulig og vanskelig at overvåge.
(177)
Af ovennævnte årsager afviser Kommissionen derfor de pågældende tilbud om tilsagn.
4. Endelig opkrævning af midlertidig told
(178)
Som følge af de konstaterede dumpingmargener og den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen, bør de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold, som blev indført ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt. Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den kombinerede endelige antidumpingtold og antisubsidietold, frigives.
5. Foranstaltningernes gennemførlighed
(179)
Hvis markedsbetingelserne ændrer sig væsentligt efter indførelsen af de endelige foranstaltninger, kan Kommissionen på eget initiativ gennemgå foranstaltningernes form for at vurdere, om foranstaltningerne fører til de ønskede resultater og eliminerer skaden, og om en ændring i foranstaltningernes form er berettiget.
(180)
For bedst muligt at imødegå risikoen for overvæltning af foranstaltningerne, har Kommissionen til hensigt at indlede en fornyet undersøgelse i henhold til grundforordningens artikel 12, stk. 1, og vil eventuelt gøre import til genstand for registrering i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 5, hvis der fremlægges beviser for en sådan adfærd. Den indførte told kan i henhold til grundforordningens artikel 12, stk. 3, øges op til to gange den oprindeligt indførte told.
(181)
Kommissionen vil bl.a. benytte sig af oplysninger fra nationale toldmyndigheder om overvågning af importen og af oplysninger, der afgives af medlemsstaterne i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 6.
(182)
Det udvalg, der er nedsat ved grundforordningens artikel 15, stk. 1, har ikke afgivet udtalelse -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
Artikel 1
1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af solcelleglas bestående af hærdet planglas af natronkalk med et jernindhold på under 300 ppm, en soltransmission på over 88 % (målt i henhold til AM1.5 300-2 500 nm), en varmebestandighed på indtil 250 °C (målt i henhold til EN 12150), en temperatursvingningsmodstand på Δ 150 K (målt i henhold til EN 12150) og en mekanisk modstandsdygtighed på 90 N/mm2 eller mere (målt i henhold til EN 1288-3), som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 7007 19 80, og med oprindelse i Folkerepublikken Kina. Coated solcellegals (enkeltsidet eller dobbeltsidet) tariferes under Taric-kode 7007198019, og ikke-coated solcelleglas tariferes under Taric-kode 7007198011.
2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for de i stk. 1 omhandlede varer fremstillet af nedenstående virksomheder, som fremgår af følgende tabel:
Virksomhed
Antidumpingtold
Taric-tillægskode
Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
36,1 %
B943
Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
9,1 %
B944
Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
29,3 %
B945
Henan Yuhua New Material Co., Ltd
0,4 %
B946
Andre samarbejdsvillige virksomheder, der er anført i bilag I
24,1 %
Alle andre virksomheder
25,0 %
B999
3. Anvendelsen af de individuelle antidumpingtoldsatser, der er fastsat for de i stk. 2 nævnte virksomheder, er betinget af, at der over for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig handelsfaktura, der overholder kravene i bilag II. Hvis en sådan faktura ikke fremlægges, anvendes den told, der gælder for »alle andre virksomheder«.
4. De gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.
Artikel 2
De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 1205/2013 (13), opkræves endeligt. Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den kombinerede endelige antidumpingtold og antisubsidietold i artikel 1, stk. 2, og udligningstolden som vedtaget ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) No 471/2014 (14) frigives.
Artikel 3
Hvis en ny eksporterende producent i Folkerepublikken Kina over for Kommissionen fremlægger tilstrækkelig dokumentation for, at:
-
den ikke har eksporteret den vare, der er beskrevet i artikel 1, stk. 1, til Unionen i undersøgelsesperioden (1. januar 2012 til 31. december 2012)
-
den ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter i Folkerepublikken Kina, som er genstand for de ved denne forordning indførte foranstaltninger
-
den faktisk har eksporteret den pågældende vare til Unionen efter den undersøgelsesperiode, hvorpå foranstaltningerne er baseret, eller har indgået en uigenkaldelig kontraktmæssig forpligtelse til at eksportere en væsentlig mængde til Unionen
kan artikel 1, stk. 2, ændres ved at tilføje den nye eksporterende producent til de samarbejdsvillige virksomheder, der ikke indgik i stikprøven, og derfor er omfattet af den vejede gennemsnitlige toldsats på 24,1 %.
Artikel 4
Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 13. maj 2014.