РЕГЛАМЕНТ (ЕС) № 40/2013 НА СЪВЕТА
от 21 януари 2013 година
за определяне за 2013 г. на наличните възможности за риболов на определени рибни запаси и групи от рибни запаси, които са предмет на международни преговори или споразумения, във водите на ЕС и за корабите на ЕС в определени води извън ЕС
СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз, и по-специално член 43, параграф 3 от него,
като взе предвид предложението на Европейската комисия,
като има предвид, че:
(1)
Регламент (ЕО) № 2371/2002 на Съвета от 20 декември 2002 г. относно опазването и устойчивата експлоатация на рибните ресурси в рамките на общата политика в областта на рибарството (1) изисква да се установят мерки на Съюза, уреждащи достъпа до водите и ресурсите и устойчивото осъществяване на риболовните дейности, като се вземат предвид наличните научни, технически и икономически становища, и по-специално докладите, съставени от Научния, технически и икономически комитет по рибарство (НТИКР), както и всяко становище, получено от регионалните консултативни съвети.
(2)
Съветът приема мерки за определяне и разпределяне на възможностите за риболов, включително някои функционално свързани с това условия, когато това е целесъобразно. Възможностите за риболов следва да се разпределят между държавите членки по такъв начин, че да осигуряват за всяка държава членка относителна стабилност на риболовните дейности за всеки запас или риболов, като се отчитат надлежно целите на общата политика в областта на рибарството, определени в Регламент (ЕО) № 2371/2002.
(3)
За някои видове общ допустим улов (ОДУ) следва да се позволи на държавите членки да отпускат допълнително разпределение за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов. Целта на тези опити е да се изпита квотна система за улов, т.е. система, при която целият улов следва да се разтовари на суша и да се приспадне от квотите, с цел да се избегнат изхвърлянията и похабяването на иначе годните за използване рибни ресурси, което те пораждат. Неконтролираните изхвърляния на риба са заплаха за дългосрочната устойчивост на рибните ресурси като обществено благо и съответно и за целите на общата политика в областта на рибарството. От друга страна, квотните системи за улов по своята същност представляват стимул за рибарите да оптимизират избирателния характер на операциите си по отношение на улова. С цел постигане на рационално управление на изхвърлянията на улов, напълно документираният риболов следва да обхваща всяка операция в морето, а не само разтоварения в пристанището улов. Условията, при които държавите членки могат да предоставят такова допълнително разпределение, следва да включват задължение за използване на камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици (наричани с общото наименование „система CCTV“). Това би позволило да се регистрира подробно и съхранената и изхвърлената част на улова. Система, основана на наблюдение от хора на борда, работещи в реално време, би била не толкова ефективна, по-скъпоструваща и по-несигурна. Съответно използването на системи CCTV понастоящем е необходимо условия за постигането на схеми за намаляване на изхвърлянията, като например напълно документиран риболов. При използването на такава система следва да бъдат спазвани изискванията на Директива 95/46/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 24 октомври 1995 г. за защита на физическите лица при обработването на лични данни и за свободното движение на тези данни (2).
(4)
С цел да се гарантира, че опитите за напълно документиран риболов могат ефективно да оценят потенциала на квотните системи за улов да контролират абсолютната смъртност от риболов на съответните запаси, е необходимо всички уловени при тези опити риби, включително онези под минималния размер за разтоварване на сушата, да се приспаднат от общото разпределение, предоставено на участващия кораб и риболовните операции да се прекратят, когато това общо разпределение бъде изчерпано от този кораб. Целесъобразно е също да бъде позволено прехвърлянето на разпределение между кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов, и неучастващи кораби, ако може да бъде доказано, че изхвърлянията от неучастващи кораби не се увеличават.
(5)
ОДУ следва да се определя въз основа на наличните научни становища, като се вземат под внимание биологичните и социално-икономическите аспекти, и същевременно се гарантира справедливо третиране на различните сектори на рибарството, както и въз основа на становищата, изразени по време на консултацията на заинтересованите страни, по-специално на заседанията на съответните регионални консултативни съвети.
(6)
За рибните запаси, за които се прилагат специални многогодишни планове, ОДУ следва да бъде определян в съответствие с правилата, предвидени в тези планове. Следователно ОДУ за запасите от морски език в Северно море, писия в Северно море, треска в Северно море, Скагерак и Източен Ламанш, червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море и херинга на запад от Шотландия следва да се определи в съответствие с правилата на Регламент (ЕО) № 676/2007 на Съвета от 11 юни 2007 г. за съставяне на многогодишен план за риболовни дейности, експлоатиращи запасите от писия и морски език в Северно море (3); Регламент (ЕО) № 1300/2008 на Съвета от 18 декември 2008 г. за създаване на многогодишен план за запаса от херинга, намиращ се на запад от Шотландия, и за риболовните дейности по експлоатация на този запас (4); Регламент (ЕО) № 1342/2008 на Съвета от 18 декември 2008 г. за създаване на дългосрочен план за запасите от атлантическа треска и риболовните стопанства, които експлоатират тези запаси (5) („план за атлантическата треска“) и Регламент (ЕО) № 302/2009 на Съвета от 6 април 2009 г. относно многогодишен план за възстановяване на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море (6).
(7)
За запасите, за които няма достатъчно или надеждни данни, с цел да се предоставят приблизителни оценки на размера, мерките за управление и нивата на ОДУ трябва да следват подход на предпазливост при управлението на рибарството, както е определено в член 3, подточка i) от Регламент (ЕО) № 2371/2002, като същевременно се вземат предвид специфичните за запасите фактори, по-специално наличната информация относно тенденциите в развитието на запасите и съображения, свързани със смесения характер на риболова.
(8)
Съгласно член 2 от Регламент (ЕО) № 847/96 на Съвета от 6 май 1996 г. относно определяне на допълнителните условия за годишното управление на допустимите количества улов и на квотите (7), запасите, които са предмет на различните установени в него мерки, трябва да бъдат посочени.
(9)
При някои видове, като например някои видове акули, дори ограничените риболовни дейности могат да доведат до сериозен риск за тяхното опазване. Ето защо възможностите за риболов на такива видове следва да бъдат напълно ограничени чрез обща забрана за риболов на тези видове.
(10)
Съгласно становището на Международния съвет за изследване на морето (ICES) е подходящо да се запази и преразгледа системата за управление на вида пясъчна змиорка във водите на ЕС от участъци IIa и IIIа и подзона IV на ICES.
(11)
Необходимо е да се определят тавани на риболовното усилие за 2013 г. в съответствие с член 9 от Регламент (ЕО) № 676/2007, членове 11 и 12 от Регламент (ЕО) № 1342/2008 и членове 5 и 9 от Регламент (ЕО) № 302/2009, като същевременно се взема предвид Регламент (ЕО) № 754/2009 от 27 юли 2009 година за изключване на определени групи кораби от режима на риболовното усилие, предвиден в глава III от Регламент (ЕО) № 1342/2008 (8).
(12)
В съответствие с процедурата, предвидена в споразуменията или протоколите за отношенията с Норвегия (9), Фарьорските острови (10) и Исландия (11) в областта на рибарството, Съюзът проведе консултации с тези партньори във връзка с риболовните права. Консултациите с Норвегия още не са приключили и се очаква договореностите за 2013 г. да бъдат сключени едва в началото на 2013 г. За да се избегне прекъсване на риболовните дейности на Съюза, като същевременно се прояви необходимата гъвкавост за сключването на тези договорености в началото на 2013 г., подходящо е да се установят на временна основа риболовните възможности по отношение на запасите, подлежащи на тези договорености. Приключването на консултациите по договореностите за 2013 г., свързани с риболова, се оказа невъзможно както с Фарьорските острови, така и с Исландия. В съответствие с процедурата, предвидена в споразумението и протокола относно отношенията в областта на риболова с Гренландия (12), Съвместният комитет установи конкретното ниво на риболовните възможности, които са на разположение на Съюза във водите на Гренландия през 2013 г. Съгласно решението на Съвместния комитет квотите за мойва, които са на разположение на Съюза във водите на Гренландия от подзони V и XIV на ICES, трябва да бъдат автоматично увеличени, ако се достигне равнище на улова от 70 % от първоналната квота.
(13)
Съюзът е договаряща страна в няколко риболовни организации и участва в други организации, като сътрудничи, без да е страна. Освен това съгласно Акта за присъединяване от 2003 г. вече сключените от Република Полша споразумения в областта на рибарството, като например Конвенцията за опазване и управление на запасите от сайда в централната част на Берингово море, се управляват от Съюза от датата на присъединяване на Полша. Тези риболовни организации препоръчаха въвеждане на няколко мерки за 2013 г., включително възможности за риболов за съдове на ЕС. Тези възможности за риболов следва да бъдат въведени в правото на Съюза.
(14)
Регионални организации за управление на рибарството (РОУР) могат да позволят прехвърлянето и размяната на квоти между договарящите страни. С цел улесняване на такова прехвърляне и размяна на квоти между Съюза и други договарящи страни, на държавите членки следва да бъде разрешено да обсъждат с други договарящи страни на РОУР и по целесъобразност да определят евентуалните рамки на предвиденото прехвърляне или размяна на квоти. Комисията следва да обменя информацията за съгласието да бъде обвързана с такова прехвърляне или размяна на квоти с другата договаряща страна и да уведомява РОУР за прехвърлянето или размяната на квоти. Получените или прехвърлени по силата на такова прехвърляне или размяна на квоти възможности за риболов следва да се считат за възможности за риболов, разпределени за съответната държава членка или приспаднати от отнасящото се за нея разпределение, включително за целите на прилагането на съответните разпоредби на Регламент (ЕО) № 1224/2009 на Съвета от 20 ноември 2009 г. за създаване на система за контрол на Общността за гарантиране на спазването на правилата на общата политика в областта на рибарството (13). При все това, такова прехвърляне или размяна на квоти ad hoc не следва да променя съществуващия начин на разпределяне за целите на разпределянето на възможностите за риболов между държавите членки в съответствие с принципа на относителната стабилност на риболовните дейности.
(15)
На своето 34-то годишно заседание през 2012 г. Организацията за риболова в северозападната част на Атлантическия океан (NAFO) прие редица възможности за риболов за 2013 г. за някои запаси в подзони от 1-4 от зоната на Конвенцията NAFO. В този контекст NAFO прие процедура за увеличаване на ОДУ за бяла мерлуза в подучастък 3NO на NAFO, определено за 2013 г., ако бъдат изпълнени определени условия, свързани със състоянието на запаса. Договаряща страна по NAFO може да уведоми изпълнителния секретар на NAFO, че в подучастък 3NO на NAFO е бил наблюдаван по-висок от нормалния улов на единица усилие от запаса от бяла мерлуза. Ако увеличението на ОДУ през 2013 г. е потвърдено от NAFO, то следва да бъде въведено в правото на Съюза.
(16)
На своето 83-то годишно заседание през 2012 г. Междуамериканската комисия за тропическа риба тон (IATTC) прие мерки за опазване на жълтоперия тунец, дебелия тон и ивичестия тунец. IATTC прие също така резолюция относно опазването на дългокрилата акула. Тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(17)
На своето годишно заседание през 2012 г. Международната комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (ICCAT) прие многогодишен план за възстановяване на червения тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, в съответствие с който квотата на Съюза бе увеличена. Освен това закритият риболовен сезон за някои риболовни съоръжения беше заменен с открит сезон, който започва десет дни по-рано. В допълнение бе прието едногодишно удължаване на срока на съществуващите ОДУ и квоти за южноатлантическа риба меч, както и нов план за възстановяване на популациите от бял и син марлин. В резултат на това квотата на Съюза за южноатлантическа риба меч остава същата, както през 2012 г., докато квотата на Съюза за син марлин бе последователно увеличена, за да се вземе предвид непромишления риболов в най-отдалечените райони на Съюза. Квотата на Съюза за бял марлин остана непроменена. Тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(18)
На своето годишно заседание през 2012 г. Комисията по рибата тон в Индийския океан (IOTC) не измени своите мерките по отношение на възможностите за риболов, така както са включени понастоящем в правото на Съюза. Приложимите понастоящем мерки, приети от IOTC, следва да се въведат в правото на Съюза.
(19)
Първото годишно заседание на Регионалната организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан (SPRFMO) ще се проведе от 28 януари до 1 февруари 2013 г. До провеждането на това годишно заседание е целесъобразно сегашните временни мерки, въведени с Регламент (ЕС) № 44/2012, да останат в сила.
(20)
На своето годишно заседание през 2012 г. Организацията за риболова в Югоизточния Атлантически океан (SEAFO) не промени ОДУ за патагонски кликач, атлантически големоглав, берикс и западноафрикански джерион, договорени за 2011 и 2012 г. на годишното заседание през 2010 г. Приложимите понастоящем мерки, приети от SEAFO, следва да се въведат в правото на Съюза.
(21)
Предвид последните научни становища на ICES и в съответствие с международните ангажименти в рамките на Конвенцията за риболова в североизточната част на Атлантическия океан (NEAFC) е необходимо да се ограничи риболовното усилие за някои дълбоководни видове.
(22)
Деветото годишно заседание на Комисията за риболова в Западния и Централния Тихи океан (WCPFC) през 2012 г. не измени мерките на Комисията по отношение на възможностите за риболов, които понастоящем се прилагат в законодателството на Съюза, с изключение на укрепването на затворената зона за риболов с устройства за събиране на риба (УСР). Преразглеждането на тази затворена зона за риболов с УСР изисква Съюзът като договаряща страна по WCPFC да вземе решение по един от двата налични варианта за допълнителни мерки за укрепване на затворената зона. До вземането на това решение приложимите понастоящем мерки, приети от WCFPC, следва да продължават да се прилагат в законодателството на Съюза.
(23)
На своето годишно заседание през 2012 г. страните по Конвенцията за опазване и управление на запасите от сайда в централната част на Берингово море не промениха мерките си по отношение на възможностите за риболов. Тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(24)
На своето годишно заседание през 2012 г. страните на Комисията за опазване на живите морски ресурси на Антарктика (CCAMLR) приеха ограничения на улова както за целевите видове, така и за прилова. Тези мерки следва да се въведат в правото на Съюза.
(25)
Определени международни мерки, които създават или ограничават възможности за риболов за Съюза, се приемат от съответната РОУР в края на годината и стават приложими преди влизането в сила на настоящия регламент. Ето защо е необходимо разпоредбите за въвеждане на тези мерки в правото на Съюза да се прилагат с обратно действие. По-конкретно, тъй като риболовният сезон в зоната на Конвенцията CCAMLR (Комисията за опазване на антарктическите живи морски ресурси) продължава от 1 декември до 30 ноември, и поради това някои възможности за риболов или забрани в зоната на Конвенцията CCAMLR са определени за период от време, започващ от 1 декември 2012 г., е подходящо съответните разпоредби на настоящия регламент да се прилагат от тази дата. Това прилагане с обратно действие няма да засегне принципа на основателните очаквания, тъй като на членовете на CCAMLR е забранено да ловят риба в зоната на Конвенцията CCAMLR без разрешение.
(26)
В съответствие с декларацията на Съюза към Боливарската република Венецуела ("Венецуела") относно предоставянето на възможности за риболов във водите на ЕС на риболовни кораби, плаващи под флага на Венецуела в изключителната икономическа зона (ИИЗ) към брега на Френска Гвиана (14), е необходимо да се определят възможностите за риболов на Венецуела на луцианови риби във води на ЕС.
(27)
Използването на възможностите за риболов на кораби на ЕС, определени в настоящия регламент, е предмет на Регламент (ЕО) № 1224/2009, и по-специално на членове 33 и 34 от посочения регламент, отнасящи се до записването на улова и риболовното усилие и съобщаването на данни относно изчерпването на възможностите за риболов. Ето защо е необходимо да се определят кодовете, които да се използват от държавите членки при изпращане на данни до Комисията във връзка с разтоварването на суша на запаси, за които се прилага настоящият регламент.
(28)
За да се избегне прекъсването в риболовните дейности и да се гарантира поминъкът на рибарите в Съюза, настоящият регламент следва да се прилага от 1 януари 2013 г., с изключение на разпоредбите относно ограниченията на усилието, които следва да се прилагат от 1 февруари 2013 г., и специалните разпоредби в определени региони, които следва да имат специална дата на прилагане, както е посочено в съображение 23. Поради съображения за спешност настоящият регламент следва да влезе в сила веднага след публикуването му.
(29)
Възможностите за риболов следва да се използват в пълно съответствие с приложимото право на Съюза,
ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
ДЯЛ I
ОБЩИ РАЗПОРЕДБИ
Член 1
Предмет
1. С настоящия регламент се определят наличните възможности за риболов за определени рибни запаси и групи от рибни запаси, които са предмет на международни преговори или споразумения, във водите на ЕС и за корабите на ЕС в определени води извън ЕС.
2. Възможностите за риболов, посочени в параграф 1, включват:
а)
ограниченията на улова за 2013 г. и в случаите, когато това е предвидено в настоящия регламент, за 2014 г.;
б)
ограниченията на риболовното усилие за периода от 1 февруари 2013 г. до 31 януари 2014 г.;
в)
възможностите за риболов за периода от 1 декември 2012 г. до 30 ноември 2013 г. за определени запаси в зоната на Конвенцията CCAMLR; и
г)
възможностите за риболов за периодите, посочени в член 28, за определени запаси в зоната на Конвенцията IATTC за 2013 г. и в случаите, когато това е предвидено в настоящия регламент, за 2014 г.
3. С настоящия регламент се определят и временните възможности за риболов за определени рибни запаси и групи рибни запаси, които са предмет на двустранни договорености в областта на рибарството с Норвегия, в очакване на консултациите по тези договорености за 2013 г.
Член 2
Приложно поле
Настоящият регламент се прилага за следните съдове:
а)
кораби на ЕС;
б)
кораби на трети държави във водите на ЕС.
Член 3
Определения
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения:
а)
„кораб на ЕС“ означава риболовен кораб, плаващ под флага на държава членка и регистриран в Съюза;
б)
„кораб на трета държава“ означава риболовен кораб, плаващ под флага на трета държава и регистриран в нея;
в)
„води на ЕС“ означава водите под суверенитета или юрисдикцията на държавите членки, с изключение на водите, граничещи с отвъдморските страни и територии, посочени в приложение II към Договора;
г)
„общ допустим улов“ (ОДУ) означава количеството, което може да се улови и разтовари на сушата от всеки рибен запас в рамките на една година;
д)
„квота“ означава част от ОДУ, предоставена на Съюза, на държава членка или на трета държава;
е)
„международни води“ означава водите извън суверенитета или юрисдикцията на която и да е държава;
ж)
„размер на окото“ означава размерът на окото на риболовните мрежи, определен в съответствие с Регламент (ЕО) № 517/2008 (15).
Член 4
Риболовни зони
За целите на настоящия регламент се прилагат следните определения на зони:
а)
„зони на ICES (Международен съвет за изследване на морето)“ са географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 218/2009 (16);
б)
„Скагерак (Skagerrak)“ означава географската зона, ограничена на запад от линия, прекарана от фара Hanstholm до фара Lindesnes, и на юг - от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка - до най-близката точка на шведския бряг;
в)
„Категат (Kattegat)“ означава географската зона, ограничена на север от линия, прекарана от фара Skagen до фара Tistlarna, и от тази точка - до най-близката точка на шведския бряг, и на юг - от линия, прекарана от Hasenøre до Gnibens Spids, от Korshage до Spodsbjerg, и от Gilbjerg Hoved до Kullen;
г)
„зони на CECAF (Комитет по риболова в централната източна част на Атлантическия океан)“ са географските зони, определени в приложение II към Регламент (ЕО) № 216/2009 (17);
д)
„зони на NAFO (Организация за риболов в северозападната част на Атлантическия океан)“ са географските зони, определени в приложение III към Регламент (ЕО) № 217/2009 (18);
е)
„зона на Конвенцията SEAFO (Организация за риболова в Югоизточния Атлантически океан)“ е географската зона, определена в Конвенцията за опазване и управление на рибните ресурси в Югоизточния Атлантически океан (19);
ж)
„зона на Конвенцията ICCAT (Международна комисия за опазване на рибата тон в Атлантическия океан)“ е географската зона, определена в Международната конвенция за опазване на рибата тон в Атлантическия океан (20);
з)
„зона на Конвенцията CCAMLR (Комисия за опазване на живите морски ресурси на Антарктика)“ е географската зона, определена в член 2, буква а) от Регламент (ЕО) № 601/2004 (21);
и)
„зона на Конвенцията IATTC (Междуамериканска комисия за тропическа риба тон)“ е географската зона, определена в Конвенцията за укрепване на Междуамериканската комисия за тропическа риба тон, създадена от Конвенцията между Съединените американски щати и Република Коста Рика от 1949 г. (22);
й)
„зона на Конвенцията IOTC (Комисия по рибата тон в Индийския океан)“ е географската зона, определена в Споразумението за създаване на Комисия по рибата тон в Индийския океан (23);
к)
„зона на Конвенцията SPRFMO (Регионална организация за управление на рибарството в южната част на Тихия океан)“ е географската зона на откритото море на юг от 10° с.ш., на север от зоната на Конвенцията CCAMLR, на изток от зоната на Конвенцията SIOFA, определена в Споразумението за риболов в Южния Индийски океан (24), и на запад от зоните под юрисдикцията на южноамериканските държави по отношение на рибарството;
л)
„зона на Конвенцията WCPFC (Комисия за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан)“ е географската зона, определена в Конвенцията за опазването и управлението на далекомигриращите рибни запаси в Западния и Централния Тихи океан (25);
м)
„открити води на Берингово море“ е географската зона на откритите води на Берингово море на повече от 200 морски мили от изходните линии, от които се измерва ширината на териториалните води на крайбрежните държави около Берингово море.
ДЯЛ II
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ЕС
ГЛАВА I
Общи разпоредби
Член 5
ОДУ и разпределения
1. ОДУ за кораби на ЕС във водите на ЕС или в определени води извън ЕС и разпределението на този ОДУ между държавите членки, както и условията, функционално свързани с тях според случая, са определени в приложение I.
2. На корабите на ЕС се разрешава улов в рамките на ОДУ, определен в приложение I, във водите под юрисдикцията на Фарьорските острови, Гренландия, Исландия и Норвегия и в риболовната зона около Jan Mayen при условието, определено в член 14 и в приложение III към настоящия регламент и в Регламент (ЕО) № 1006/2008 (26) и разпоредбите по прилагането му.
Член 6
Допълнителни разпределения за кораби, участващи в опити за напълно документиран риболов
1. За определени запаси държава членка може да предостави допълнително разпределение на плаващите под нейния флаг кораби, които участват в опити за напълно документиран риболов. Тези запаси са посочени в приложение I.
2. Допълнителното разпределение, посочено в параграф 1, не надвишава общото ограничение, определено в приложение I като процент от квотата, предоставена на тази държава членка.
3. Допълнителното разпределение, посочено в параграф 1, отговаря на следните условия:
а)
корабът използва камери за видеонаблюдение (CCTV), свързани със система от датчици (наричани по-долу с общото наименование „система CCTV“), за да записва всички риболовни и преработвателни дейности на борда;
б)
допълнителното разпределение, предоставено на даден кораб, който участва в опити за напълно документиран риболов, не надвишава следните ограничения:
(i)
75 % от оценените от съответната държава членка изхвърляния от запаса, извършвани от вида кораби, към който принадлежи отделният кораб, на който е предоставено допълнителното разпределение;
(ii)
30 % от индивидуално разпределение на кораба преди да участва в опитите;
в)
целият улов на кораба от запаса, за който е предоставено допълнително разпределение, включително рибата, която е под минималния размер за разтоварване на сушата, както е определено в приложение XII от Регламент (ЕО) № 850/98, се приспада от индивидуалното разпределение на кораба, получено от всяко допълнително разпределение, отпуснато съгласно настоящия член;
г)
след пълното изчерпване на индивидуално разпределение за всеки запас, за който е предоставено допълнително разпределение, корабът трябва да прекрати всяка риболовна дейност в съответната зона на ОДУ;
д)
за запасите, за които може да бъде използван настоящият член, държавите членки могат да позволяват прехвърляния на индивидуално разпределение или на част от него от кораби, неучастващи в опити за напълно документиран риболов, към кораби, които участват в тези опити, при условие че може да бъде доказано, че изхвърлянията от неучастващи кораби не се увеличават.
4. Независимо от параграф 3, буква б), подточка i) държава членка може по изключение да предостави на кораб под нейния флаг допълнително разпределение, превишаващо 75 % от очакваните изхвърляния от запаса, извършвани от вида кораб, към който принадлежи отделният кораб, на който е предоставено допълнителното разпределение, при условие че:
а)
степента на очакваните за съответния вид кораб изхвърляния е по-малка от 10 %;
б)
включването на този вид кораб е важно, за да се оцени потенциалът на системата CCTV за целите на контрола;
в)
не е надвишено общо ограничение от 75 % от очакваните изхвърляния от запаса, осъществени от всички кораби, участващи в опитите.
5. Доколкото записите, получени в съответствие с параграф 3, буква а), включват обработването на лични данни по смисъла на Директива 95/46/ЕО, посочената директива се прилага при обработването на тези данни.
6. Когато държава членка установи, че кораб, участващ в опити за напълно документиран риболов, не спазва определените в параграф 3 условия, тя незабавно отнема допълнителното разпределение, предоставено на този кораб, и го изключва от участие в тези опити за останалата част на 2013 г.
7. Преди да предостави допълнителното разпределение по параграфи 1-6, държавата членка изпраща на Комисията следната информация:
а)
списъка на корабите под нейния флаг, участващи в опити за напълно документиран риболов;
б)
спецификациите на инсталираното на борда на тези кораби електронно оборудване за наблюдение от разстояние;
в)
капацитета, вида и спецификацията на съоръженията, използвани от посочените кораби;
г)
очакваните количества на изхвърлянията за всеки вид кораб, участващ в опитите;
д)
количеството на улова от запаса, за който се прилага съответният ОДУ, извършен през 2012 г. от корабите, участващи в опитите.
8. Комисията може да поиска от всяка държава членка, която се възползва от настоящия член, да представи за преглед на научен консултативен орган своята оценка на изхвърлянията по видове кораби, за да се наблюдава прилагането на изискването, определено в параграф 3, буква б), подточка i). При липса на оценка, потвърждаваща тези изхвърляния, съответната държава членка предприема всички подходящи мерки, за да осигури спазването на въпросното изискване и информира Комисията за това.
Член 7
Условия за разтоварване на сушата на улова и прилова
Риба от запасите, за които е определен ОДУ, се задържа на борда или се разтоварва на сушата единствено ако:
а)
уловът е извършен от кораби под флага на държава членка, която има квота, и тази квота не е изчерпана; или
б)
уловът представлява част от квота на ЕС, която не е била разпределена по квоти между държавите членки, и тази квота на Съюза не е изчерпана.
Член 8
Ограничения на риболовното усилие
От 1 февруари 2013 г. до 31 януари 2014 г. мерките за риболовното усилие, определени в приложение IIA, се прилагат за управлението на някои запаси от атлантическа треска, писия и морски език в:
а)
Скагерак;
б)
тази част от участък IIIa на ICES, която не попада в Скагерак и Категат;
в)
подзона IV на ICES;
г)
води на ЕС от участък IIa на ICES; и
д)
участък VIId на ICES.
Член 9
Ограничения на улова и усилието за дълбоководния риболов
1. Член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002 (27), с който се създава изискването за притежаване на разрешително за дълбоководен риболов, се прилага за гренландската камбала. По отношение на улова, задържането на борда, трансбордирането и разтоварването на гренландска камбала се прилагат условията, посочени в този член.
2. Държавите членки гарантират, че за 2013 г. нивата на риболовното усилие, измерени в киловат дни отсъствие от пристанището, на кораби с разрешително за дълбоководен риболов по член 3, параграф 1 от Регламент (ЕО) № 2347/2002, не надвишат 65 % от средногодишното риболовно усилие на корабите на съответната държава членка през 2003 г. при рейсове, за които корабите са имали разрешителни за дълбоководен риболов или са били улавяни дълбоководните видове, посочени в приложения I и II към този регламент. Настоящият параграф се прилага само към риболовни рейсове, при които са били уловени повече от 100 kg дълбоководни видове, различни от атлантическа аргентина.
Член 10
Специални разпоредби относно разпределенията на възможностите за риболов
1. Определеното в настоящия регламент разпределение на възможностите за риболов между държавите членки се извършва, без да се засягат:
а)
размените, направени съгласно член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002;
б)
преразпределенията, направени съгласно член 37 от Регламент (ЕО) № 1224/2009 или член 10, параграф 4 от Регламент (ЕО) № 1006/2008;
в)
допълнителните разтоварвания на суша, позволени съгласно член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96;
г)
удържаните количества в съответствие с член 4 от Регламент (ЕО) № 847/96;
д)
приспаданията, извършени съгласно членове 37, 105, 106 и 107 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
е)
прехвърлянето и размяната на квоти съгласно член 15 от настоящия регламент.
2. Освен в случаите, когато в приложение I към настоящия регламент е посочено друго, член 3 от Регламент (ЕО) № 847/96 се прилага за запасите, по отношение на които се прилага предпазен ОДУ, а член 3, параграфи 2 и 3 и член 4 от посочения регламент - за запасите, по отношение на които се прилага аналитичен ОДУ.
Член 11
Закрит риболовен сезон
1. Забранява се риболовът или задържането на борда на всеки от следните видове в Porcupine Bank за периода 1-31 май 2013 г.: менек, синя молва и морска щука.
2. За целите на настоящия член Porcupine Bank обхваща географската зона, ограничена от лаксодромите, последователно съединяващи следните точки:
Точка
Географска ширина
Географска дължина
1
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
2
52° 40′ с.ш.
12° 30′ з.д.
3
52° 47′ с.ш.
12° 39,600′ з.д.
4
52° 47′ с.ш.
12° 56′ з.д.
5
52° 13,5′ с.ш.
13° 53,830′ з.д.
6
51° 22′ с.ш.
14° 24′ з.д.
7
51° 22′ с.ш.
14° 03′ з.д.
8
52° 10′ с.ш.
13° 25′ з.д.
9
52° 32′ с.ш.
13° 07,500′ з.д.
10
52° 43′ с.ш.
12° 55′ з.д.
11
52° 43′ с.ш.
12° 43′ з.д.
12
52° 38,800′ с.ш.
12° 37′ з.д.
13
52° 27′ с.ш.
12° 23′ з.д.
14
52° 27′ с.ш.
12° 19′ з.д.
3. Чрез дерогация от параграф 1 се разрешава транзитно преминаване през Porcupine Bank с посочените в този параграф видове на борда в съответствие с член 50, параграфи 3, 4 и 5 от Регламент (ЕО) № 1224/2009.
Член 12
Забрани
1. На корабите на ЕС се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на сушата следните видове:
а)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във всички води;
б)
селдова акула (Lamna nasus) във всички води, освен ако е посочено друго в приложение I, част Б към Регламент (ЕС) № 39/2013 (28);
в)
морски ангел (Squatina squatina) във водите на ЕС;
г)
обикновен скат (Dipturus batis) във водите на ЕС от участък IIa и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Raja alba) във водите на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
е)
риби китара (Rhinobatidae) във водите на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES;
ж)
манта от вида Мanta birostris във всички води.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите незабавно се освобождават обратно в морето.
Член 13
Предаване на данни
Когато държавите членки изпращат на Комисията данни относно разтоварванията на суша на уловените запаси съгласно членове 33 и 34 от Регламент (ЕО) № 1224/2009, те използват кодовете на запасите, посочени в приложение I към настоящия регламент.
ГЛАВА II
Разрешения за риболов във води на трети държави
Член 14
Разрешения за риболов
1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на ЕС, извършващи риболов във води на трета държава, е определен в приложение III.
2. Когато една държава членка прехвърли квота на друга държава членка („замяна на квоти“) за риболовните зони, определени в приложение III, въз основа на член 20, параграф 5 от Регламент (ЕО) № 2371/2002, прехвърлянето включва съответно прехвърляне на разрешенията за риболов и Комисията се уведомява за това. Не се надвишава обаче общият брой разрешения за риболов за всяка риболовна зона, посочен в приложение III.
ГЛАВА III
Възможности за риболов във води на регионални организации за управление на рибарството
Член 15
Прехвърляния и размяна на квоти
1. Когато, съгласно правилата на дадена регионална организация за управление на рибарството („РОУР“) са разрешени прехвърляния или размяна на квоти между договарящите страни по РОУР, държавата членка („съответната държава членка“) може да обсъди с договаряща страна по РОУР и по целесъобразност да определи евентуалните рамки на предвиденото прехвърляне или размяна на квоти.
2. След получаване на уведомление от съответната държава членка Комисията може да одобри рамките на предвиденото прехвърляне или размяна на квоти, които държавата членка е обсъдила с другата договаряща страна по РОУР. След това Комисията незабавно обменя информацията за съгласието да бъде обвързана с такова прехвърляне или размяна на квоти със съответната договаряща страна по РОУР. Впоследствие Комисията уведомява секретариата на РОУР за договореното прехвърляне или размяна на квоти в съответствие с правилата на тази организация.
3. Комисията информира държавите членки за договореното прехвърляне или размяна на квоти.
4. Получените или прехвърлени на съответната договаряща страна по РОУР възможности за риболов по силата на това прехвърляне или размяна на квоти се считат за квоти, разпределени за съответната държава членка или приспаднати от отнасящото се за нея разпределение, считано от момента, в който прехвърлянето или размяната на квоти влиза в действие съгласно условията на споразумението, постигнато със съответната договаряща страна по РОУР, или съгласно правилата на съответната РОУР, по целесъобразност. Това разпределение не променя съшествуващия начин на разпределяне за целите на разпределянето на възможностите за риболов между държавите членки в съответствие с принципа на относителната стабилност на риболовните дейности.
Раздел 1
Зона на конвенцията ICCAT
Член 16
Ограничения на капацитета за улов, отглеждане и угояване на червен тон
1. Броят на корабите с подхранка и корабите за тралене на ЕС с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в източната част на Атлантическия океан се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 1.
2. Броят на корабите на ЕС за крайбрежен непромишлен риболов с разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 2.
3. Броят на корабите на ЕС, които извършват риболов на червен тон в Адриатическо море с цел отглеждане и които имат разрешение за активен риболов на червен тон с размери от 8 kg/75 cm до 30 kg/115 cm, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 3.
4. Броят и общият капацитет в брутен тонаж на риболовните кораби с разрешение за извършване на риболов, задържане на борда, трансбордиране, транспортиране или разтоварване на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 4.
5. Броят на капаните, използвани при риболова на червен тон в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, се ограничава, както е посочено в приложение IV, точка 5.
6. Капацитетът за отглеждане и за угояване на червен тон и максималното количество уловен див червен тон, разпределени за рибните стопанства в източната част на Атлантическия океан и в Средиземно море, се ограничават, както е посочено в приложение IV, точка 6.
Член 17
Любителски и спортен риболов
Държавите членки разпределят от своите квоти, определени в приложение IГ, специална квота за любителски и спортен риболов на червен тон.
Член 18
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на големоока акула скитница (Alopias superciliosus) във всяка риболовна зона.
2. Забранява се предприемането на целеви риболов на видове акули скитници от род Alopias.
3. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акула чук от сем. Sphyrnidae (с изключение на Sphyrna tiburo) във връзка с риболова в зоната на Конвенцията ICCAT.
4. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) във всяка риболовна зона.
5. Забранява се задържането на борда на копринена акула (Carcharhinus falciformis) във всяка риболовна зона.
Раздел 2
Зона на конвенцията CCAMLR
Член 19
Забрани и ограничения върху улова
1. Забранява се целевият риболов на видовете, посочени в приложение V, част А, в зоните и по време на периодите, определени в него.
2. За проучвателен риболов ОДУ и ограниченията на прилова, определени в приложение V, част Б, се прилагат в подзоните, посочени в него.
Член 20
Проучвателен риболов
1. През 2013 г. единствено държавите членки, които са членове на Комисията на CCAMLR, могат да участват в проучвателен риболов с парагади на Dissostichus spp. в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3a извън зоните под национална юрисдикция. Ако такава държава членка възнамерява да извършва такъв риболов, тя уведомява секретариата на CCAMLR в съответствие с членове 7 и 7а от Регламент (ЕО) № 601/2004 и във всеки случай не по-късно от 1 юни 2013 г.
2. По отношение на подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3а, ОДУ и ограниченията на прилова за подзона и участък, и тяхното разпределение между малките изследователски единици (SSRU) в рамките на тези подзони и участъци, са определени в приложение V, част Б. Риболовът във всяка SSRU се прекратява, когато отчетеният улов достигне посочения ОДУ, като тази SSRU се затваря за риболов за останалата част от риболовния сезон.
3. Риболовът се извършва във възможно най-голям географски и батиметричен обхват, за да се получи информацията, необходима за определяне на риболовния потенциал, и за да се избегне твърде голяма концентрация на улов и риболовно усилие. Независимо от това риболовът в подзони 88.1 и 88.2 на ФАО, както и в участъци 58.4.1, 58.4.2 и 58.4.3a, се забранява на дълбочини, по-малки от 550 m.
Член 21
Риболов на крил през риболовен сезон 2013-2014 г.
1. Единствено държавите членки, които участват в Комисията на CCAMLR, могат да извършват риболов на крил (Euphausia superba) в зоната на Конвенцията CCAMLR през риболовен сезон 2013-2014 г. Ако такава държава членка възнамерява да извършва риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, тя уведомява секретариата на CCAMLR и Комисията в съответствие с член 5а от Регламент (ЕО) № 601/2004 и във всеки случай не по-късно от 1 юни 2013 г.:
а)
за намерението си да извърша риболов на крил, като за целта използва формата, предвиден в приложение V, част В;
б)
за вида конфигурация на мрежите, като за целта използва формата, предвиден в приложение V, част Г.
2. Уведомяването, посочено в параграф 1 от настоящия член, включва предвидената в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004 информация за всеки кораб, за който ще бъде издадено разрешение от държавата членка да участва в риболова на крил.
3. Държавите членки, възнамеряващи да извършват риболов на крил в зоната на Конвенцията CCAMLR, уведомяват единствено относно намерението си по отношение на получилите разрешение кораби, плаващи под техен флаг към момента на уведомяването или плаващи под флага на друг член на CCAMLR, за които се очаква в момента на осъществяването на риболовната дейност, да плават под флага на тази държава членка.
4. Държавите членки имат право да разрешават участие в риболов на крил на кораб, различен от тези, за които секретариатът на CCAMLR е уведомен в съответствие с параграфи 1, 2 и 3 от настоящия член, ако кораб, който има издадено разрешение, не може да участва поради оправдани причини, свързани с експлоатацията му, или поради непреодолима сила. При такива обстоятелства съответните държави членки незабавно информират секретариата на CCAMLR и Комисията, като предоставят:
а)
всички данни на предвидения(ите) за заместване кораб(и), включително информацията, предвидена в член 3 от Регламент (ЕО) № 601/2004;
б)
изчерпателно описание на причините, обосноваващи замяната, както и всякакви съответни доказателства или препратки в подкрепа на това действие.
5. Държавите членки не разрешават на кораб, включен в някой от списъците на кораби на CCAMLR, извършвали незаконен, недеклариран и нерегулиран (ННН) риболов, да участва в риболов на крил.
Раздел 3
Зона на конвенцията IOTC
Член 22
Ограничения на риболовния капацитет на корабите, осъществяващи риболов в зоната на Конвенцията IOTC
1. Максималният брой кораби на ЕС, извършващи риболов на тропически видове риба тон в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 1.
2. Максималният брой кораби на ЕС, извършващи риболов на риба меч (Xiphias gladius) или бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията IOTC, и съответният капацитет в брутен тонаж са равни на определените в приложение VI, точка 2.
3. Държавите членки могат да преразпределят корабите, определени да извършват един от двата вида риболов по параграфи 1 и 2, към другия вид риболов, при условие че могат да докажат на Комисията, че тази промяна не води до увеличаване на риболовното усилие по отношение на съответните рибни запаси.
4. При предложения за прехвърляне на капацитет към техния флот държавите членки гарантират, че корабите, които ще се прехвърлят, са записани в регистъра на кораби на IOTC или в регистъра на корабите на други регионални организации за риболов на риба тон. Освен това не могат да бъдат прехвърлени кораби, включени в списъка на извършващи ННН риболовни дейности (ННН кораби) на която и да е РОУР.
5. С цел да се вземе предвид изпълнението на плановете за развитие, предадени на IOTC, държавите членки могат единствено да увеличават риболовния капацитет над таваните по параграфи 1 и 2 в рамките на границите, определени в тези планове.
Член 23
Акули
1. Забранява се задържането на борда, трансбордирането или разтоварването на части или цели трупове на акули скитници от всички видове от сем. Alopiidae във всяка риболовна зона.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите незабавно се освобождават обратно в морето.
Раздел 4
Зона на конвенцията SPRFMO
Член 24
Пелагични риболовни дейности - ограничения на капацитета
Държавите членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на Конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г., ограничават общото ниво на брутен тонаж на кораби, плаващи под техен флаг и извършващи риболов на пелагични запаси през 2013 г., до нивата на общо 78 610 брутен тонаж в тази зона, така че да се осигури устойчиво използване на пелагичните рибни ресурси в южната част на Тихия океан.
Член 25
Пелагични риболовни дейности - ОДУ
1. Само държавите членки, които са извършвали активно пелагични риболовни дейности в зоната на Конвенцията SPRFMO през 2007 г., 2008 г. или 2009 г. съгласно член 24, могат да извършват риболов на пелагични запаси в тази зона в съответствие с определения в приложение IЙ ОДУ.
2. Държавите членки уведомяват всеки месец Комисията за имената и характеристиките, в т.ч. брутен тонаж, на корабите, плаващи под техния флаг, които извършват риболов, посочен в настоящия член.
3. За целите на наблюдението на риболовните дейности, посочени в настоящия член, държавите членки изпращат на Комисията, с цел препращане до временния секретариат на SPRFMO, записи от системите за наблюдение на корабите (VMS), ежемесечни доклади за улова и, когато има такива, данни за престои в пристанища най-късно до петнадесето число на следващия месец.
Член 26
Дънни риболовни дейности
Държавите членки, които имат записи на дънно риболовно усилие или улов в зоната на Конвенцията SPRFMO през периода от 1 януари 2002 г. до 31 декември 2006 г., ограничават своето усилие или улов:
а)
до средното ниво на улова или усилието през този период; и
б)
само до онези части от зоната на Конвенцията SPRFMO, в които е бил извършван дънен риболов през който и да е предходен риболовен сезон.
Раздел 5
Зона на конвенцията IATTC
Член 27
Риболовна дейност с мрежи гъргър
1. Риболовът на жълтопер тунец (Thunnus albacares), дебел тон (Thunnus obesus) и ивичест тунец (Katsuwonus pelamis) с кораби, оборудвани с мрежи гъргър, се забранява:
а)
от 29 юли до 28 септември 2013 г., или от 18 ноември 2013 г. до 18 януари 2014 г. в зоната, определена от следните граници:
-
тихоокеанските крайбрежни линии на Северна и Южна Америка,
-
150° з.д.,
-
40° с.ш.,
-
40° ю.ш.;
б)
от 29 септември до 29 октомври 2013 г. в зоната, определена от следните граници:
-
96° з.д.,
-
110° з.д.,
-
4° с.ш.,
-
3° ю.ш.
2. Заинтересованите държави членки уведомяват Комисията относно избрания период за забрана на риболова, посочен в параграф 1, до 1 април 2013 г. Всички кораби с мрежи гъргър на заинтересованите държави членки преустановяват риболова с мрежи гъргър в зоните по параграф 1 през избрания период.
3. Корабите с мрежи гъргър, извършващи риболов на риба тон в зоната на Конвенцията IATTC, задържат на борда и след това разтоварват на сушата или трансбордират цялото количество уловен жълтопер тунец, дебел тон и ивичест тунец.
4. Параграф 3 не се прилага в следните случаи:
а)
когато рибата се счита за негодна за консумация от човека по причини, различни от размера; или
б)
през последната част на рейс, когато може да няма достатъчно място, за да се побере цялото количество риба тон, уловено по време на тази част от рейса.
5. Забраняват се риболовът на дългокрила акула (Carcharhinus longimanus) в зоната на Конвенцията IATTC, както и задържането на борда, трансбордирането, складирането, предлагането за продажба, продажбата или разтоварването на части или цели трупове на дългокрила акула в тази зона.
6. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 5 не се нараняват. Екземплярите се освобождават незабавно от операторите на кораба, които освен това:
а)
записват броя на пуснатите риби, като отбелязват тяхното състояние (мъртви или живи);
б)
докладват информацията по буква а) на държавата членка, на която са граждани. Държавите членки предават тази информация на Комисията до 31 януари 2013 г.
Раздел 6
Зона на конвенцията SEAFO
Член 28
Забрана за риболова на дълбоководни акули
Забранява се целевият риболов в зоната на Конвенцията SEAFO на следните дълбоководни акули:
-
морски лисици (Rajidae),
-
черноморска бодлива акула (Squalus acanthias),
-
акула от вида Etmopterus bigelowi (Etmopterus bigelowi),
-
късоопашата светеща акула (Etmopterus brachyurus),
-
голяма светеща акула (Etmopterus princeps),
-
гладка светеща акула (Etmopterus pusillus),
-
акула от вида Apristurus manis (Apristurus manis),
-
кадифена котешка акула (Scymnodon squamulosus),
-
и дълбоководни акули от разред Selachimorpha.
Раздел 7
Зона на конвенцията WCPFC
Член 29
Ограничения на риболовното усилие за дебел тон, жълтопер тунец, ивичест тунец и южнотихоокеански бял тон
Държавите членки гарантират, че общото риболовно усилие за дебел тон (Thunnus obesus), жълтопер тунец (Thunnus albacares), ивичест тунец (Katsuwonus pelamis) и южнотихоокеански бял тон (Thunnus alalunga) в зоната на Конвенцията WCPFC се ограничава до риболовното усилие, предвидено в споразуменията за партньорство в областта на рибарството между Съюза и крайбрежните държави в региона.
Член 30
Затворена зона за риболов с устройства за събиране на риба (УСР)
1. В частта от зоната на Конвенцията WCPFC, разположена между 20° с.ш. и 20° ю.ш. риболовните дейности на кораби, оборудвани с мрежи гъргър, използващи устройства за събиране на риба (УСР), се забраняват между 00:00 ч. на 1 юли 2013 г. и 24:00 ч. на 30 септември 2013 г. През този период оборудван с мрежи гъргър кораб може да извършва риболовни дейности в тази част от зоната на конвенцията WCPFC само ако на борда му има наблюдател, който да следи, че в нито един момент корабът:
а)
не използва или обслужва УСР или свързан с него електронен уред;
б)
не извършва риболов на пасажи, към които се прилагат УСР.
2. Всички оборудвани с мрежи гъргър кораби, които извършват риболов в зоната на Конвенцията WCPFC, посочена в параграф 1, задържат на борда, разтоварват на суша или трансбордират цялото уловено количество дебел (големоок) тон, албакор (тон с жълти перки) и ивичест тон.
3. Параграф 2 не се прилага в следните случаи:
а)
в последната част на рейс, ако корабът не разполага с достатъчно място, за да побере цялото количество риба;
б)
когато рибата не е годна за консумация от човека по причини, различни от размера; или
в)
при възникване на сериозна повреда на оборудването за замразяване.
Член 31
Ограничения за броя на корабите на ЕС с разрешения за риболов на риба меч
Максималният брой кораби на ЕС с разрешения за риболов на риба меч (Xiphias gladius) в зоните на юг от 20° ю.ш. от зоната на Конвенцията WCPFC е посоченият в приложение VII.
Раздел 8
Берингово море
Член 32
Забрана за риболов в откритите води на Берингово море
Забранява се риболовът на минтай (Theragra chalcogramma) в откритите води на Берингово море.
ДЯЛ III
ВЪЗМОЖНОСТИ ЗА РИБОЛОВ ЗА КОРАБИ НА ТРЕТИ ДЪРЖАВИ ВЪВ ВОДИ НА ЕС
Член 33
ОДУ
На риболовните кораби под флага на Норвегия и на риболовните кораби, регистрирани на Фарьорските острови, се разрешава да извършват риболов във водите на ЕС в рамките на ОДУ, определен в приложение I към настоящия регламент, и при спазване на условията, предвидени в настоящия регламент и в глава III от Регламент (ЕО) № 1006/2008.
Член 34
Разрешения за риболов
1. Максималният брой на разрешенията за риболов за кораби на трети държави, извършващи риболов във водите на ЕС, е определен в приложение VIII.
2. Екземпляри от рибни запаси, за които има установен ОДУ, не се задържат на борда, нито се разтоварват на сушата, освен ако уловът не е извършен от кораби на трета държава, които имат квота и тази квота не е изчерпана.
Член 35
Забрани
1. На корабите на трети държави се забранява да извършват риболов, да задържат на борда, да трансбордират или да разтоварват на сушата следните видове:
а)
гигантска акула (Cetorhinus maximus) и бяла акула (Carcharodon carcharias) във водите на ЕС;
б)
морски ангел (Squatina squatina) във водите на ЕС;
в)
обикновен скат (Dipturus batis) във водите на ЕС от участък IIa и подзони III, IV, VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
г)
вълнист скат (Raja undulata) и бял скат (Raja alba) във водите на ЕС от подзони VI, VII, VIII, IX и X на ICES;
д)
селдова акула (Lamna nasus) във водите на ЕС;
е)
риби китара (Rhinobatidae) във водите на ЕС от подзони I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IХ, Х и ХII на ICES;
ж)
манта от вида Мanta birostris във водите на ЕС.
2. Когато са уловени случайно, видовете по параграф 1 не се нараняват. Екземплярите незабавно се освобождават обратно в морето.
ДЯЛ IV
ЗАКЛЮЧИТЕЛНИ РАЗПОРЕДБИ
Член 36
Влизане в сила и прилагане
Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
Той се прилага от 1 януари 2013 г.
Член 8 се прилага обаче от 1 февруари 2013 г.
Разпоредбите по отношение на възможностите за риболов, посочени в членове 19, 20 и 21 и приложения IД и V за зоната на Конвенцията CCAMLR, се прилагат, считано от определените в тях дати.
Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
Съставено в Брюксел на 21 януари 2013 година.
RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 40/2013
af 21 januar 2013
om fastsættelse for 2013 af fiskerimuligheder i EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande, der er omfattet af internationale forhandlinger eller aftaler
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -
under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 3,
under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og
ud fra følgende betragtninger:
(1)
Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1) skal der træffes EU-foranstaltninger for adgang til farvande og ressourcer og for bæredygtigt fiskeri under hensyntagen til den foreliggende videnskabelige, tekniske og økonomiske rådgivning, især rapporter fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF), og på baggrund af rådgivning fra regionale rådgivende råd.
(2)
Det påhviler Rådet at vedtage foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder, herunder visse funktionelt tilknyttede betingelser, hvor det er relevant. Fiskerimulighederne bør fordeles mellem medlemsstaterne på en sådan måde, at hver medlemsstat sikres en relativ stabilitet i fiskeriet for hver fiskebestand eller hvert fiskeri, og under behørig hensyntagen til den fælles fiskeripolitiks mål som fastsat i forordning (EF) nr. 2371/2002.
(3)
For visse samlede tilladte fangstmængder (TAC’er) bør det være muligt for medlemsstaterne at give fartøjer, der deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri, yderligere tildelinger. Formålet med de pågældende afprøvninger er at teste en fangstkvoteordning, dvs. et system, hvor alle fangster landes og trækkes fra kvoter med henblik på at undgå udsmid og det affald fra ellers brugbare fiskeressourcer, det medfører. Ukontrolleret udsmid af fisk udgør en trussel mod den langsigtede bæredygtighed for fisk som et offentligt gode og dermed mod den fælles fiskeripolitiks mål. Derimod giver fangstkvoteordninger i sig selv fiskerne et incitament til at optimere fangstselektiviteten i deres aktiviteter. For at opnå en rationel forvaltning af udsmid bør fuldt dokumenteret fiskeri omfatte alle aktiviteter til havs snarere end det, der landes i havn. Betingelserne for, at medlemsstaterne giver sådanne yderligere tildelinger, bør derfor omfatte en forpligtelse til at sikre anvendelsen af intern tv-overvågning (CCTV) forbundet med et system af sensorer (under ét benævnt "CCTV-system"). Dette bør gøre det muligt at foretage en nøje registrering af alle opbevarede og udsmidte dele af fangsterne. Et system baseret på observatører, som arbejder i realtid om bord, ville være mindre effektivt, dyrere og mindre pålideligt. Derfor er anvendelsen af CCTV-systemer på nuværende tidspunkt en forudsætning for gennemførelsen af ordninger for udsmidsreduktion såsom fuldt dokumenteret fiskeri. Ved anvendelsen af et sådant system bør kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (2) overholdes.
(4)
For at sikre, at afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri effektivt kan evaluere fangstkvoteordningers potentiale med hensyn til at kontrollere den absolutte fiskeridødelighed for de berørte bestande, er det nødvendigt, at alle fisk, der fanges i disse afprøvninger, herunder også fisk, som ikke opfylder mindstemålet, trækkes fra det deltagende fartøjs samlede tildeling, og at fiskeriaktiviteterne ophører, når den samlede tildeling er udnyttet fuldt ud af det pågældende fartøj. Det er også hensigtsmæssigt kun at tillade overdragelse af tildelinger mellem fartøjer, der deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri, og fartøjer, der ikke deltager heri, forudsat at det kan godtgøres, at udsmid fra fartøjer, der ikke deltager heri, ikke øges.
(5)
TAC'er bør fastsættes på grundlag af foreliggende videnskabelig rådgivning under hensyntagen til biologiske og samfundsøkonomiske aspekter, samtidig med at der sikres en retfærdig behandling af de forskellige fiskerisektorer, og på baggrund af de holdninger, som er kommet til udtryk under høringen af interesseparter, herunder navnlig på møder med de berørte regionale rådgivende råd.
(6)
For bestande, som er underlagt specifikke flerårige planer, bør TAC'en fastsættes i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i disse planer. TAC’er for bestande af tunge i Nordsøen, rødspætte i Nordsøen, torsk i Nordsøen, Skagerrak og den østlige del af Den Engelske Kanal, almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet og sild i området vest for Skotland bør derfor fastsættes i overensstemmelse med bestemmelserne i Rådets forordning (EF) nr. 676/2007 af 11. juni 2007 om en flerårig plan for fiskeriet efter rødspætte og tunge i Nordsøen (3), Rådets forordning (EF) nr. 1300/2008 af 18. december 2008 om fastlæggelse af en flerårig plan for sildebestanden i området vest for Skotland og fiskeriets udnyttelse af denne bestand (4), Rådets forordning (EF) nr. 1342/2008 af 18. december 2008 om fastlæggelse af en langsigtet plan for torskebestande og for fiskeri efter disse bestande (5) ("torskeplanen") og Rådets forordning (EF) nr. 302/2009 af 6. april 2009 om en flerårig genopretningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet (6).
(7)
For bestande, for hvilke der ikke foreligger tilstrækkelige eller pålidelige data til at udarbejde størrelsesoverslag, bør forvaltningsforanstaltningerne og TAC-niveauerne følge forsigtighedstilgangen til fiskeriforvaltning som defineret i artikel 3, litra i), i forordning (EF) nr. 2371/2002, samtidig med at der tages hensyn til bestandspecifikke faktorer, herunder især tilgængelige oplysninger om tendenser for bestande og betragtninger vedrørende blandet fiskeri.
(8)
I henhold til artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 847/96 af 6. maj 1996 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år (7) bør det fastslås, hvilke bestande der omfattes af de forskellige foranstaltninger, der er fastsat i nævnte forordning.
(9)
For visse arter, såsom visse hajarter, vil selv begrænset fiskeri kunne udgøre en alvorlig risiko for deres bevarelse. Fiskerimulighederne for sådanne arter bør derfor underlægges maksimale restriktioner gennem et generelt forbud mod fiskeri af sådanne arter.
(10)
Ifølge rådgivning fra Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) er det hensigtsmæssigt at bevare og revidere en ordning for forvaltning af tobis i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og IIIa og ICES-underområde IV.
(11)
Det er nødvendigt at fastlægge den maksimale tilladte fiskeriindsats for 2013 i henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 676/2007, artikel 11 og 12 i forordning (EF) nr. 1342/2008, samt artikel 5 og 9 i forordning (EF) nr. 302/2009, under hensyntagen til forordning (EF) nr. 754/2009 af 27. juli 2009 om undtagelse af visse fartøjsgrupper fra fiskeriindsatsordningen i kapitel III i forordning (EF) nr. 1342/2008 (8).
(12)
Unionen har i overensstemmelse med den procedure, der er fastsat i fiskeriaftalerne eller -protokollerne med Norge (9), Færøerne (10) og Island (11), drøftet fiskerirettigheder med disse partnere. Konsultationerne med Norge er ikke afsluttet, og aftalerne for 2013 forventes først at blive indgået i begyndelsen af 2013. For at undgå afbrydelser i Unionens fiskeri og samtidig sikre den nødvendige fleksibilitet med henblik på indgåelsen af disse aftaler i begyndelsen af 2013 vil det være hensigtsmæssigt, at fiskerimulighederne for de bestande, der er omfattet af disse aftaler, fastsættes midlertidigt. Det har ikke været muligt at afslutte konsultationer med hverken Færøerne eller Island om fiskeriaftaler for 2013. I overensstemmelse med proceduren i aftalen og protokollen om fiskerirelationer med Grønland (12) har Den Blandede Komité fastsat det konkrete niveau for fiskerimulighederne, der står til rådighed for Unionen i grønlandske farvande i 2013. I henhold til Den Blandede Komités afgørelse forhøjes Unionens kvoter for lodde i grønlandske farvande i ICES-underområde V og XIV automatisk, hvis der er nået et fangstniveau på 70 % af den oprindelige kvote.
(13)
Unionen er kontraherende part i en række fiskeriorganisationer og deltager i andre organisationer som samarbejdspartner, men ikke som part. I medfør af tiltrædelsesakten af 2003 forvaltes fiskeriaftaler, der tidligere er indgået af Republikken Polen, såsom konventionen til bevarelse og forvaltning af sejbestandene i det centrale Beringshav, af Unionen fra datoen for Polens tiltrædelse. Disse fiskeriorganisationer har for 2013 anbefalet indførelsen af en række foranstaltninger, herunder vedrørende EU-fartøjers fiskerimuligheder. Disse fiskerimuligheder bør gennemføres i EU-retten.
(14)
Regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO) kan tillade kvoteoverførsler og kvoteudvekslinger mellem kontraherende parter. For at lette sådanne overførsler og udvekslinger mellem Unionen og andre kontraherende parter bør medlemsstaterne have bemyndigelse til diskutere med andre kontraherende parter i RFFO og udarbejde udkast vedrørende en påtænkt kvoteoverførsel eller -udveksling, hvis det er relevant. Kommissionen bør give den anden kontraherende part meddelelse om godkendelsen af at være bundet af en sådan kvoteoverførsel eller -udveksling og meddele den pågældende kvoteoverførsel eller -udveksling til RFFO. De fiskerimuligheder, der er modtaget eller overført i forbindelse med en sådan kvoteoverførsel eller -udveksling, bør betragtes som fiskerimuligheder, der er tildelt eller fratrukket tildelingen til den pågældende medlemsstat, herunder med henblik på anvendelse af de relevante bestemmelser i Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (13). Sådanne lejlighedsvise kvoteoverførsler eller -udvekslinger bør dog ikke ændre den eksisterende fordelingsnøgle for fordeling af fiskerimuligheder blandt medlemsstaterne i overensstemmelse med princippet om relativ stabilitet i fiskeriet.
(15)
Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) vedtog på sit 34. møde i 2012 en række fiskerimuligheder for 2013 for visse bestande i NAFO-konventionsområdets underområde 1-4. NAFO vedtog i den forbindelse en procedure for, hvordan TAC’en for hvid skægbrosme i NAFO-underafsnit 3NO for 2013 kan forhøjes, såfremt visse betingelser med hensyn til denne bestands situation er opfyldt. En kontraherende part i NAFO kan underrette NAFO’s eksekutivsekretariat om, at der er observeret større fangster pr. indsatsenhed end normalt, for så vidt angår bestanden af hvid skægbrosme i NAFO-underafsnit 3NO. Hvis TAC-forhøjelsen i 2013 bekræftes af NAFO, bør den gennemføres i EU-retten.
(16)
Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk (IATTC) vedtog på sit 83. årsmøde i 2012 bevaringsforanstaltninger for gulfinnet tun, storøjet tun og bugstribet bonit. IATTC vedtog endvidere en resolution om bevaring af hvidtippet haj. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-retten.
(17)
Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) vedtog på sit årsmøde i 2012 en revideret flerårig genopretningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet, ifølge hvilken Unionens kvote blev forhøjet. Endvidere er fiskeriforbudsperioden blevet erstattet af en fangstperiode og rykket ti dage frem. Der blev desuden vedtaget en etårig forlængelse af den eksisterende TAC og de eksisterende kvoter for sværdfisk i det sydlige Atlanterhav og en ny genopretningsplan for bestandene af blå og hvid marlin. Som følge heraf forbliver Unionens kvote for sværdfisk i det sydlige Atlanterhav den samme som i 2012, hvorimod Unionens kvote for blå marlin blev forhøjet løbende for at tage hensyn til det ikkeindustrielle fiskeri i regionerne i Unionens yderste periferi. Unionens kvote for hvid marlin forblev stabil. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-retten.
(18)
Tunkommissionen for Det Indiske Ocean (IOTC) ændrede på sit årsmøde i 2012 ikke sine foranstaltninger vedrørende fiskerimuligheder, som for øjeblikket er gennemført i EU-retten. De af IOTC vedtagne foranstaltninger, der i øjeblikket finder anvendelse, bør gennemføres i EU-retten.
(19)
Det første årsmøde i Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav (SPRFMO) afholdes fra den 28. januar til den 1. februar 2013. Indtil da bør de nuværende foreløbige foranstaltninger, som er gennemført ved forordning (EU) nr. 44/2012, fortsat finde anvendelse.
(20)
På sit årsmøde i 2012 ændrede Organisationen for Fiskeriet i det Sydøstlige Atlanterhav (SEAFO) ikke TAC'erne for sort patagonisk isfisk, orange savbug, beryxarter og femtandet dybvandskrabbe, som blev aftalt for 2011 og 2012 på organisationens årsmøde i 2010. De af SEAFO vedtagne foranstaltninger, der i øjeblikket finder anvendelse, bør gennemføres i EU-retten.
(21)
På baggrund af den seneste videnskabelige rådgivning fra ICES og i overensstemmelse med de internationale tilsagn inden for rammerne af konventionen om fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) er det nødvendigt at begrænse fiskeriet efter visse dybhavsarter.
(22)
Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav (WCPFC) ændrede på sit 9. årsmøde i 2012 ikke sine foranstaltninger vedrørende de fiskerimuligheder, som for øjeblikket er gennemført i EU-retten, med undtagelse af en styrkelse af det lukkede område for fiskeri med indretninger, der tiltrækker fisk (FAD). En revision af dette lukkede område for FAD-fiskeri kræver, at Unionen som kontraherende part i WCPFC beslutter sig for en af de to foreliggende muligheder for yderligere foranstaltninger til styrkelse af det lukkede område. Så længe en sådan beslutning ikke er truffet, bør de af WCFPC vedtagne foranstaltninger, der i øjeblikket finder anvendelse, fortsat gennemføres i EU-retten.
(23)
Parterne i konventionen til bevarelse og forvaltning af sejbestandene i det centrale Beringshav ændrede på sit årsmøde i 2012 ikke dens foranstaltninger vedrørende fiskerimuligheder. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-retten.
(24)
Parterne i Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (CCAMLR) vedtog på årsmødet i 2012 fangstbegrænsninger for både målarter og bifangstarter. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-retten.
(25)
Visse internationale foranstaltninger, der skaber eller begrænser fiskerimuligheder for Unionen, vedtages af de relevante regionale fiskeriforvaltningsorganisationer ved årets udgang og iværksættes, før denne forordning træder i kraft. Det er derfor nødvendigt at lade de bestemmelser, som gennemfører disse foranstaltninger i EU-retten, gælde med tilbagevirkende kraft. Da fangståret i konventionsområdet for CCAMLR (Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis) løber fra den 1. december til den 30. november, og visse fiskerimuligheder eller forbud i CCAMLR-konventionsområdet derfor er fastsat for en periode, der begynder den 1. december 2012, bør de relevante bestemmelser i denne forordning gælde fra denne dato. En sådan anvendelse med tilbagevirkende kraft berører ikke princippet om berettiget forventning, da det ikke er tilladt for CCAMLR-medlemmer at fiske i CCAMLR-konventionsområdet uden tilladelse.
(26)
I overensstemmelse med Unionens erklæring til Den Bolivariske Republik Venezuela ("Venezuela") om tildeling af fiskerimuligheder i EU-farvande til fiskerfartøjer, der fører Venezuelas flag, i den eksklusive økonomiske zone ud for Fransk Guyanas kyst (14) er det nødvendigt at fastsætte fiskerimulighederne for snapperarter, der står til rådighed for Venezuela i EU-farvande.
(27)
Udnyttelsen af de fiskerimuligheder for EU-fartøjer, der fastsættes ved nærværende forordning, er underlagt forordning (EF) nr. 1224/2009, særlig artikel 33 og 34 i nævnte forordning om registrering af fangster og fiskeriindsats og om indberetning af data om opbrugte fiskerimuligheder. Det er derfor nødvendigt at specificere de koder, som medlemsstaterne skal benytte til at sende data til Kommissionen om landinger af bestande, der er omfattet af denne forordning.
(28)
For at undgå afbrydelser i fiskeriaktiviteterne og sikre EU-fiskernes udkomme bør denne forordning finde anvendelse fra den 1. januar 2013 med undtagelse af bestemmelserne vedrørende fiskeriindsatsbegrænsninger, som bør finde anvendelse fra den 1. februar 2013, og specifikke bestemmelser i særlige regioner, som bør have en specifik anvendelsesdato som angivet i betragtning 23. Denne forordning bør på grund af sin hastende karakter træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen.
(29)
Fiskerimulighederne bør udnyttes i fuld overensstemmelse med gældende EU-ret -
VEDTAGET DENNE FORORDNING:
AFSNIT I
ALMINDELIGE BESTEMMELSER
Artikel 1
Genstand
1. Ved denne forordning fastsættes fiskerimuligheder i EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande, der er omfattet af internationale forhandlinger eller aftaler.
2. De i stk. 1 omhandlede fiskerimuligheder omfatter:
a)
fangstbegrænsninger for 2013 og, hvor det er anført i denne forordning, for 2014
b)
fiskeriindsatsbegrænsninger for perioden fra den 1. februar 2013 til den 31. januar 2014
c)
fiskerimuligheder for perioden fra den 1. december 2012 til den 30. november 2013 for visse bestande i CCAMLR-konventionsområdet og
d)
fiskerimuligheder for de perioder, der er anført i artikel 27, for visse bestande i IATTC-konventionsområdet for 2013 og, hvor det er anført i denne forordning, for 2014.
3. Denne forordning fastsætter også foreløbige fiskerimuligheder for visse fiskebestande eller grupper af fiskebestande, der er omfattet af de bilaterale fiskeriaftaler med Norge, indtil konsultationerne om aftalerne for 2013 har fundet sted.
Artikel 2
Anvendelsesområde
Denne forordning finder anvendelse på følgende fartøjer:
a)
EU-fartøjer
b)
tredjelandsfartøjer i EU-farvande.
Artikel 3
Definitioner
I denne forordning forstås ved:
a) "EU-fartøj": et fiskerfartøj, der fører en medlemsstats flag og er registreret i Unionen
b) "tredjelandsfartøj": et fiskerfartøj, der fører et tredjelands flag og er registreret i et tredjeland
c) "EU-farvande": de farvande, der henhører under medlemsstaternes højhedsområde eller jurisdiktion med undtagelse af farvandene omkring de oversøiske lande og territorier, der er anført i bilag II til traktaten
d) "samlet tilladt fangstmængde" (TAC): den mængde, der hvert år kan fanges og landes af hver fiskebestand
e) "kvote": en andel af den TAC, som er tildelt Unionen, en medlemsstat eller et tredjeland
f) "internationale farvande": farvande, der ikke omfattes af nogen stats højhedsområde eller jurisdiktion
g) "maskestørrelse": maskestørrelsen i fiskenet som målt i henhold til forordning (EF) nr. 517/2008 (15).
Artikel 4
Fiskeriområder
I denne forordning forstås ved:
a) "ICES-områder" (ICES: Det Internationale Havundersøgelsesråd): de geografiske områder, der er specificeret i bilag III til forordning (EF) nr. 218/2009 (16)
b) "Skagerrak": farvandet, der afgrænses mod vest af en ret linje fra Hanstholm fyr til Lindesnes fyr og mod syd af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og herfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst
c) "Kattegat": farvandet, der afgrænses mod nord af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og derfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst og mod syd af en ret linje fra Hasenøre til Gnibens Spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved til Kullen
d) "CECAF-områder" (CECAF: Komitéen for Fiskeriet i Det Østlige Centrale Atlanterhav): de geografiske områder, der er specificeret i bilag II til forordning (EF) nr. 216/2009 (17)
e) "NAFO-områder" (NAFO: Organisationen for Fiskeriet i Det Nordvestlige Atlanterhav): de geografiske områder, der er specificeret i bilag III til forordning (EF) nr. 217/2009 (18)
f) "SEAFO-konventionsområdet" (SEAFO: Organisationen for Fiskeriet i det Sydøstlige Atlanterhav): det geografiske område defineret i konventionen om bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne i det sydøstlige Atlanterhav (19)
g) "ICCAT-konventionsområdet" (ICCAT: Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet): det geografiske område defineret i den internationale konvention om bevarelse af tunfiskebestanden i Atlanterhavet (20)
h) "CCAMLR-konventionsområdet" (CCAMLR: Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis): det geografiske område defineret i artikel 2, litra a) i forordning (EF) nr. 601/2004 (21)
i) "IATTC-konventionsområdet" (IATTC: Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk): det geografiske område defineret i konventionen om styrkelse af Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk, der blev oprettet ved konventionen af 1949 mellem Amerikas Forenede Stater og Republikken Costa Rica (22)
j) "IOTC-konventionsområdet" (IOTC: Tunkommissionen for Det Indiske Ocean): det geografiske område defineret i aftalen om oprettelse af Tunkommissionen for Det Indiske Ocean (23)
k) "SPRFMO-konventionsområdet" (SPRFMO: Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav): havet syd for 10°N, nord for CCAMLR-konventionsområdet, øst for SIOFA-konventionsområdet som defineret i fiskeriaftalen for det sydlige Indiske Ocean (24) og vest for de sydamerikanske staters fiskerijurisdiktionsområder
l) "WCPFC-konventionsområdet" (WCPFC: Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav): det geografiske område defineret i konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav (25)
m) "Beringshavets højsøområde": det geografiske højsøområde i Beringshavet, der ligger uden for 200 sømil fra de basislinjer, som det ydre territorialfarvands bredde måles fra for kyststaterne ved Beringshavet.
AFSNIT II
FISKERIMULIGHEDER FOR EU-FARTØJER
KAPITEL I
Generelle bestemmelser
Artikel 5
TAC'er og tildelinger
1. I bilag I er anført TAC’er for EU-fartøjer i EU-farvande eller i visse ikke-EU-farvande og fordelingen af disse TAC’er blandt medlemsstaterne samt funktionelt tilknyttede betingelser, hvor det er relevant.
2. EU-fartøjer bemyndiges under overholdelse af de TAC'er, der er fastsat i bilag I, til at tage fangster i farvande under Færøernes, Grønlands, Islands og Norges fiskerijurisdiktion og i fiskeriområdet omkring Jan Mayen på den betingelse, der er fastsat i denne forordnings artikel 14 og bilag III og i forordning (EF) nr. 1006/2008 (26) og gennemførelsesbestemmelserne dertil.
Artikel 6
Yderligere tildeling til fartøjer, der deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri
1. For visse bestande kan en medlemsstat give en yderligere tildeling til fartøjer, der fører dens flag og deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri. Disse bestande er angivet i bilag I.
2. Den yderligere tildeling, jf. stk. 1, må ikke overstige den samlede grænse, der er fastsat i bilag I, som en procentdel af den kvote, der er tildelt den pågældende medlemsstat.
3. Ved den yderligere tildeling, jf. stk. 1, skal følgende betingelser være opfyldt:
a)
fartøjet skal anvende videoovervågningskameraer (CCTV) forbundet med et system af sensorer (i det følgende under ét benævnt "CCTV-system"), der registrerer alle fiskeri- og forarbejdningsaktiviteter om bord på fartøjet
b)
den yderligere tildeling til et bestemt fartøj, som deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri, overstiger ikke følgende grænser:
i)
75 % af udsmid af bestanden som anslået af den pågældende medlemsstat, som er foretaget af den fartøjstype, som det bestemte fartøj, der har fået tildelt den yderligere fangstmængde, tilhører
ii)
30 % af den individuelle tildeling, som fartøjet havde, inden det begyndte at deltage i afprøvningerne
c)
alle det pågældende fartøjs fangster af den bestand, der er omfattet af den yderligere tildeling, herunder fisk, som ikke opfylder mindstemålet, som defineret i bilag XII i forordning (EF) nr. 850/98, skal modregnes i fartøjets individuelle tildeling, der følger af yderligere tildelinger i henhold til denne artikel
d)
når et fartøj fuldt ud har udnyttet den individuelle tildeling for en bestand, der er omfattet af den yderligere tildeling, skal det pågældende fartøj indstille alt fiskeri i det pågældende TAC-område
e)
med hensyn til de bestande, for hvilke denne artikel kan finde anvendelse, kan medlemsstater tillade overdragelse af den individuelle tildeling eller dele heraf fra fartøjer, der ikke deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri, til fartøjer, der deltager i disse afprøvninger, forudsat at det kan påvises, at udsmid fra fartøjer, der ikke deltager heri, ikke øges.
4. Uanset stk. 3, litra b), nr. i), kan en medlemsstat undtagelsesvis give et fartøj, der fører dens flag, en yderligere tildeling, som overstiger 75 % af det anslåede udsmid af bestanden, som er foretaget af den fartøjstype, som det bestemte fartøj, der har fået tildelt den yderligere tildeling, tilhører, under forudsætning af:
a)
at andelen af udsmid pr. bestand som anslået for den pågældende fartøjstype er under 10 %
b)
at inddragelsen af denne fartøjstype har betydning for evalueringen af CCTV-systemets potentiale med henblik på kontrol
c)
at en samlet grænse på 75 % af det anslåede udsmid pr. bestand, der foretages af samtlige de fartøjer, der deltager i afprøvningerne, ikke overskrides.
5. I det omfang registreringerne i henhold til stk. 3, litra a), omfatter behandling af personoplysninger i den betydning, der er fastlagt i direktiv 95/46/EF, gælder direktivet for behandlingen af sådanne oplysninger.
6. Når en medlemsstat konstaterer, at et fartøj, der deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri, ikke overholder betingelserne i stk. 3, trækker medlemsstaten omgående den yderligere tildeling, som det pågældende fartøj har fået, tilbage og udelukker fartøjet fra deltagelse i disse afprøvninger i resten af 2013.
7. En medlemsstat skal, før den giver den yderligere tildeling, der er omhandlet i stk. 1-6, indgive følgende oplysninger til Kommissionen:
a)
listen over fartøjer, der fører dens flag og deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri
b)
specifikationerne for det elektroniske fjernovervågningsudstyr, der er installeret om bord på de pågældende fartøjer
c)
kapaciteten og typen af samt specifikationerne for de redskaber, som anvendes af disse fartøjer
d)
det anslåede udsmid for hver type fartøj, der deltager i afprøvningerne
e)
den fangstmængde, som de fartøjer, der deltager i afprøvningerne, har taget i 2012 af den bestand, der er underlagt den relevante TAC.
8. Kommissionen kan anmode enhver medlemsstat, der anvender denne artikel, om at forelægge vurderingen af udsmid for hver type fartøj for et videnskabeligt rådgivende råd til fornyet undersøgelse med henblik på at overvåge gennemførelsen af det krav, der er fastlagt i stk. 3, litra b), nr. i). Foreligger der ikke en vurdering, som bekræfter et sådant udsmid, træffer den pågældende medlemsstat de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at kravet overholdes, og informerer Kommissionen herom.
Artikel 7
Betingelser for landing af fangster og bifangster
Fisk fra bestande, som der er fastsat TAC'er for, må kun opbevares om bord eller landes, hvis:
a)
fangsterne er taget af fartøjer, der fører en medlemsstats flag og har en kvote, og hvis denne kvote ikke er opbrugt, eller
b)
fangsterne udgør en del af en EU-kvote, der ikke er blevet fordelt som kvoter mellem medlemsstaterne, og hvis denne EU-kvote ikke er opbrugt.
Artikel 8
Fiskeriindsatsbegrænsninger
Fra den 1. februar 2013 til den 31. januar 2014 gælder de fiskeriindsatsforanstaltninger, der er fastsat i bilag IIA, for forvaltningen af visse torske-, rødspætte- og tungebestande i:
a)
Skagerrak
b)
den del af ICES-afsnit IIIa, der ikke hører ind under Skagerrak og Kattegat
c)
ICES-underområde IV
d)
EU-farvande i ICES-afsnit IIa og
e)
ICES-afsnit VIId.
Artikel 9
Fangst- og indsatsbegrænsninger for dybhavsfiskeri
1. Artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2347/2002 (27), hvori der stilles krav om dybhavsfiskeritilladelse, skal gælde for hellefisk. Fangst, opbevaring om bord, omladning og landing af hellefisk er underkastet de betingelser, der er omhandlet i nævnte artikel.
2. Medlemsstaterne sørger for, at fiskeriindsatsen i 2013, målt i kilowattdage til havs, for fartøjer med dybhavsfiskeritilladelse, jf. artikel 3, stk. 1, til forordning (EF) nr. 2347/2002, ikke overstiger 65 % af den gennemsnitlige årlige fiskeriindsats, som fiskerfartøjerne i den pågældende medlemsstat udøvede i 2003 på fangstrejser, hvortil der var givet dybhavsfiskeritilladelse, eller hvor der blev fanget dybhavsarter, jf. bilag I og II til samme forordning. Dette stykke gælder kun for fangstrejser, hvor der er fanget over 100 kg dybhavsarter, med undtagelse af guldlaks.
Artikel 10
Særlige bestemmelser om fordelingen af fiskerimulighederne
1. Den fordeling af fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne, der er fastsat ved denne forordning, er ikke til hinder for:
a)
udveksling, jf. artikel 20, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2371/2002
b)
omfordelinger i henhold til artikel 37 i forordning (EF) nr. 1224/2009 eller artikel 10, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1006/2008
c)
supplerende landinger, jf. artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96
d)
tilbageholdelse af mængder, jf. artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96
e)
nedsættelser, jf. artikel 37, 105, 106 og 107 i forordning (EF) nr. 1224/2009
f)
kvoteoverførsler og -udvekslinger i henhold til artikel 15 i denne forordning.
2. Medmindre andet er fastsat i bilag I til nærværende forordning, anvendes artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 på bestande, der er underlagt præventiv TAC, og artikel 3, stk. 2 og 3, og artikel 4 i nævnte forordning anvendes på bestande, der er underlagt en analytisk TAC.
Artikel 11
Fiskeriforbudsperioder
1. Det er forbudt at fiske efter følgende arter eller at opbevare disse arter om bord i Porcupine Bank i perioden fra den 1. maj til den 31. maj 2013: brosme, byrkelange og lange.
2. Med henblik på denne artikel omfatter Porcupine Bank det geografiske område, der er afgrænset af geodætiske linjer mellem følgende punkter:
Punkt
Breddegrad
Længdegrad
1
52°27'N
12°19'V
2
52°40'N
12°30'V
3
52°47'N
12°39,600'V
4
52°47'N
12°56'V
5
52°13,5'N
13°53,830'V
6
51°22'N
14°24'V
7
51°22'N
14°03'V
8
52°10'N
13°25'V
9
52°32'N
13°07,500'V
10
52°43'N
12°55'V
11
52°43'N
12°43'V
12
52°38,800'N
12°37'V
13
52°27'N
12°23'V
14
52°27'N
12°19'V
3. Uanset stk. 1 tillades gennemsejling af Porcupine Bank med de arter, der er omhandlet i samme stykke, om bord i henhold til artikel 50, stk. 3, 4 og 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009.
Artikel 12
Forbud
1. Det er forbudt for EU-fartøjer at fiske efter, opbevare om bord, omlade eller lande følgende arter:
a)
brugde (Cetorhinus maximus) og stor hvid haj (Carcharodon carcharias) i alle farvande
b)
sildehaj (Lamna nasus) i alle farvande, medmindre andet er fastsat i bilag I, del B, i forordning (EU) nr. 39/2013 (28)
c)
havengel (Squatina squatina) i EU-farvande
d)
skade (Dipturus batis) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i ICES-underområde III, IV, VI, VII, VIII, IX og X
e)
broget rokke (Raja undulata) og spidsrokke (Raja alba) i EU-farvande i ICES-underområde VI, VII, VIII, IX og X
f)
guitarfiskarter (Rhinobatidae) i EU-farvande i ICES-underområde I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X og XII
g)
almindelig djævlerokke (Manta birostris) i alle farvande.
2. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges ved et uheld, må de ikke skades. Fangster skal straks genudsættes.
Artikel 13
Dataindberetning
Når medlemsstaterne i henhold til artikel 33 og 34 i forordning (EF) nr. 1224/2009 sender Kommissionen data om de landede fangstmængder af de enkelte bestande, skal de anvende de bestandskoder, som er fastsat i bilag I til nærværende forordning.
KAPITEL II
Fiskeritilladelser i tredjelandes farvande
Artikel 14
Fiskeritilladelser
1. Det maksimale antal fiskeritilladelser for EU-fartøjer, der fisker i tredjelandes farvande, er fastsat i bilag III.
2. Hvis en medlemsstat i henhold til artikel 20, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2371/2002 overfører kvoter til en anden medlemsstat som led i en bytteaftale ("swap") i de fiskeriområder, der er nævnt i bilag III, skal overførslen ledsages af den relevante overførsel af fiskeritilladelser og meddeles Kommissionen. Det samlede antal fiskeritilladelser for hvert fiskeriområde, jf. bilag III, må dog ikke overskrides.
KAPITEL III
Fiskerimuligheder i regionale fiskeriforvaltningsorganisationers farvande
Artikel 15
Kvoteoverførsler og -udvekslinger
1. Hvis det i henhold til en regional fiskeriforvaltningsorganisations ("RFFO") regler er tilladt at foretage kvoteoverførsler eller -udvekslinger mellem kontraherende parter i RFFO, kan en medlemsstat ("den pågældende medlemsstat") diskutere dette med en kontraherende part i RFFO og udarbejde udkast vedrørende en påtænkt kvoteoverførsel eller -udveksling, hvis det er relevant.
2. Kommissionen kan, efter at have fået meddelelse herom fra den pågældende medlemsstat, godkende udkastet vedrørende den påtænkte kvoteoverførsel eller -udveksling, som medlemsstaten har diskuteret med den pågældende kontraherende part i RFFO. Herefter giver Kommissionen uden unødig forsinkelse den pågældende kontraherende part i RFFO meddelelse om godkendelsen af at være bundet af en sådan kvoteoverførsel eller -udveksling. Kommissionen giver herefter RFFO's sekretariat meddelelse om den aftalte kvoteoverførsel eller -udveksling i henhold til den pågældende organisations regler.
3. Kommissionen oplyser medlemsstaterne om den aftalte kvoteoverførsel eller -udveksling.
4. De fiskerimuligheder, der er modtaget eller overført til den pågældende kontraherende part i RFFO i forbindelse med kvoteoverførslen eller -udvekslingen, anses for at være kvoter, der er tildelt eller fratrukket tildelingen til den pågældende medlemsstat fra det tidspunkt, hvor kvoteoverførslen eller -udvekslingen får virkning i overensstemmelse med betingelserne i aftalen med den pågældende kontraherende part i RFFO eller i henhold til reglerne i den relevante RFFO, alt efter hvad der er relevant. En sådan tildeling må ikke ændre den bestående fordelingsnøgle for fordeling af fiskerimuligheder blandt medlemsstaterne i overensstemmelse med princippet om relativ stabilitet i fiskeriet.
Afdeling 1
ICCAT-Konventionsområdet
Artikel 16
Begrænsninger af fiskeri-, opdræts- og opfedningskapaciteten for almindelig tun
1. Antallet af EU-stangfartøjer og dørgefartøjer med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i det østlige Atlanterhav begrænses som fastsat i punkt 1 i bilag IV.
2. Antallet af EU-fartøjer til kystnært ikkeindustrielt fiskeri med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i Middelhavet begrænses som fastsat i punkt 2 i bilag IV.
3. Antallet af EU-fartøjer, der fisker aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i Adriaterhavet til opdrætsformål, begrænses som fastsat i punkt 3 i bilag IV.
4. Antallet af fiskerfartøjer og den dertil svarende samlede bruttotonnage med tilladelse til at fiske efter, beholde om bord, omlade, transportere eller lande almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet begrænses som fastsat i punkt 4 i bilag IV.
5. Antallet af faststående tunfiskenet, der anvendes i fiskeriet efter almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet, begrænses som fastsat i punkt 5 i bilag IV.
6. Tunopdræts- og -opfedningskapaciteten og det maksimale input af fanget vild almindelig tun til akvakulturbrugene i det østlige Atlanterhav og Middelhavet begrænses som fastsat i punkt 6 i bilag IV.
Artikel 17
Fritids- og sportsfiskeri
Medlemsstaterne afsætter en særlig kvote for almindelig tun til fritids- og sportsfiskeri fra deres tildelte kvoter i bilag ID.
Artikel 18
Hajer
1. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af arten storøjet rævehaj (Alopias superciliosus) i enhver form for fiskeri er forbudt.
2. Det er forbudt at drive direkte fiskeri efter rævehajarter af slægten Alopias.
3. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af arten hammerhaj af familien Sphyrnidae (undtagen Sphyrna tiburo) i forbindelse med fiskerier i ICCAT-konventionsområdet er forbudt.
4. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af arten hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) i enhver form for fiskeri er forbudt.
5. Opbevaring om bord af arten silkehaj (Carcharhinus falciformis) i enhver form for fiskeri er forbudt.
Afdeling 2
CCAMLR-Konventionsområdet
Artikel 19
Forbud og fangstbegrænsninger
1. Direkte fiskeri efter de arter, der er anført i bilag V, del A, er forbudt i de områder og perioder, der er anført i samme bilag.
2. For forsøgsfiskeri gælder de TAC'er og bifangstbegrænsninger, der er fastsat i bilag V, del B, i de underområder, som er anført i samme del.
Artikel 20
Forsøgsfiskeri
1. Kun de medlemsstater, der er medlemmer af CCAMLR, kan deltage i forsøgsfiskeri med langline efter isfiskarter i FAO-underområde 88.1 og 88.2 og i afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a uden for områder under national jurisdiktion i fangstperioden 2013. Hvis en sådan medlemsstat agter at deltage i sådant fiskeri, skal den underrette CCAMLR's sekretariat i henhold til artikel 7 og 7a i forordning (EF) nr. 601/2004 og under alle omstændigheder senest den 1. juni 2013.
2. Hvad angår FAO-underområde 88.1 og 88.2 og afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a, er de samlede TAC'er og bifangstbegrænsninger pr. underområde og afsnit og deres fordeling på små forskningsfelter (SSRU) i hver af dem fastsat i bilag V, del B. Fiskeriet i et givet SSRU skal ophøre, når den rapporterede fangst når op på den specificerede TAC, og det pågældende SSRU lukkes derefter for fiskeri i resten af fangstperioden.
3. Fiskeriet skal foregå over så stort et geografisk og batymetrisk område som muligt for at få de nødvendige oplysninger til bestemmelse af fiskeripotentialet og for at undgå overkoncentration af fangst og fiskeriindsats. I FAO-underområde 88.1 og 88.2 og i afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a er det dog forbudt at fiske på mindre end 550 meters dybde.
Artikel 21
Fiskeri efter antarktisk lyskrebs i fangstperioden 2013/2014
1. Kun de medlemsstater, der er medlemmer af CCAMLR, må fiske efter antarktisk lyskrebs (Euphausia superba) i CCAMLR-konventionsområdet i fangstperioden 2013/2014. Hvis en sådan medlemsstat agter at fiske efter antarktisk lyskrebs i CCAMLR-konventionsområdet, skal den underrette CCAMLR's sekretariat i henhold til artikel 5a i forordning (EF) nr. 601/2004 og Kommissionen og under alle omstændigheder senest den 1. juni 2013:
a)
om dens hensigt om at fiske efter antarktisk lyskrebs; hertil anvendes formularen i bilag V, del C
b)
om dens netkonfiguration; hertil anvendes formularen i bilag V, del D.
2. Den i stk. 1 omhandlede underretning skal indeholde de oplysninger, der er omhandlet i artikel 3 i forordning (EF) nr. 601/2004, for hvert fartøj, som medlemsstaten giver tilladelse til at deltage i lyskrebsfiskeriet.
3. En medlemsstat, der har til hensigt at fiske efter antarktisk lyskrebs i CCAMLR-konventionsområdet, skal kun anmelde sin hensigt herom i forbindelse med fartøjer med tilladelse, som enten fører dens flag på det tidspunkt, hvor de fremsender underretningen, eller fører en anden CCAMLR-medlemsstats flag, som på tidspunktet for fiskeriet forventes at føre den pågældende medlemsstats flag.
4. Medlemsstaterne kan tillade, at andre fartøjer end dem, der er anmeldt til CCAMLR's sekretariat, deltager i lyskrebsfiskeri i henhold til stk. 1, 2 og 3, hvis et fartøj med tilladelse er forhindret i at deltage af legitime driftsmæssige årsager eller på grund af force majeure. I sådanne tilfælde skal de berørte medlemsstater straks underrette CCAMLR's sekretariat og Kommissionen herom, og fremsende:
a)
alle oplysninger om det (de) påtænkte erstatningsfartøj(er), herunder de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 601/2004
b)
en udførlig redegørelse for årsagerne til udskiftningen, herunder eventuel relevant dokumentation eller relevante henvisninger.
5. Medlemsstaterne må ikke give et fartøj, der er opført på CCAMLR's lister over fartøjer, der har udøvet ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fartøjslister), tilladelse til at deltage i lyskrebsfiskeri.
Afdeling 3
IOTC-Konventionsområdet
Artikel 22
Begrænsning af fiskerikapaciteten for fartøjer, der fisker i IOTC-konventionsområdet
1. Det maksimale antal EU-fartøjer, der må fiske efter tropisk tunfisk i IOTC-konventionsområdet, og den tilsvarende bruttotonnagekapacitet fastsættes i bilag VI, punkt 1.
2. Det maksimale antal EU-fartøjer, der må fiske efter sværdfisk (Xiphias gladius) og hvid tun (Thunnus alalunga) i IOTC-konventionsområdet, og den dertil svarende bruttotonnage-kapacitet fastsættes som i bilag VI, punkt 2.
3. Medlemsstaterne kan omfordele fartøjer, der er udpeget til et af de to i stk. 1 og 2 omhandlede former for fiskeri, til en anden form for fiskeri, forudsat at de over for Kommissionen kan godtgøre, at ændringen ikke fører til øget fiskeriindsats for de berørte fiskebestande.
4. Medlemsstaterne sørger for, når der foreslås overførsel af kapacitet til deres flåde, at fartøjer, der skal overføres, er opført i IOTC's fartøjsregister eller i andre regionale tunfiskeriorganisationers fartøjsregister. Desuden er det ikke tilladt at overføre fartøjer, der er opført på en regional fiskeriforvaltningsorganisations liste over fartøjer, der har udøvet IUU-fiskeri (IUU-fartøjer).
5. For at tage hensyn til gennemførelsen af de udviklingsplaner, der er forelagt IOTC, må medlemsstaterne kun øge deres fiskerikapacitet ud over de i stk. 1 og 2 nævnte begrænsninger inden for de grænser, der er fastsat i disse planer.
Artikel 23
Hajer
1. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af rævehajer af alle arter af familien Alopiidae i enhver form for fiskeri er forbudt.
2. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges ved et uheld, må de ikke skades. Fangster skal straks genudsættes.
Afdeling 4
SPRFMO-Konventionsområdet
Artikel 24
Pelagisk fiskeri - kapacitetsbegrænsning
De medlemsstater, der aktivt har udøvet pelagisk fiskeri i SPRFMO-konventionsområdet i 2007, 2008 eller 2009, skal i 2013 begrænse den samlede bruttotonnage for fartøjer, der sejler under deres flag og fisker efter pelagiske bestande, til i alt 78 610 bruttotonnage i dette område, så der sikres en bæredygtig udnyttelse af de pelagiske fiskeressourcer i det sydlige Stillehav.
Artikel 25
Pelagisk fiskeri - TAC'er
1. Kun de medlemsstater, der aktivt har udøvet pelagisk fiskeri i SPRFMO-konventionsområdet i 2007, 2008 eller 2009, som omhandlet i artikel 24, må fiske efter pelagiske bestande i det pågældende område i overensstemmelse med de TAC'er, der er fastsat i bilag IJ.
2. Medlemsstaterne underretter hver måned Kommissionen om navne og kendetegn, herunder bruttotonnage, for fartøjer, der fører deres flag og deltager i fiskeriet som omhandlet i denne artikel.
3. Med henblik på overvågning af fiskeriet som omhandlet i denne artikel sender medlemsstaterne senest den femtende dag i den følgende måned oplysninger fra fartøjsovervågningssystemer (FOS), månedlige fangstrapporter, og, hvor det er muligt, oplysninger om havneanløb til Kommissionen med henblik på videresendelse til det midlertidige sekretariat for Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det sydlige Stillehav.
Artikel 26
Bundfiskeri
Medlemsstater, der kan dokumentere en tidligere bundfiskeriindsats eller tidligere -fangster i SPRFMO-konventionsområdet i perioden fra den 1. januar 2002 til den 31. december 2006, skal begrænse deres fiskeriindsats eller fangster til:
a)
et gennemsnit af fangstniveauet eller indsatsparametrene i denne periode, og
b)
de dele af SPRFMO-konventionsområdet, hvor bundfiskeri har fundet sted i et foregående fangstår.
Afdeling 5
IATTC-Konventionsområdet
Artikel 27
Fiskeri med notfartøjer
1. Fiskeri med notfartøjer efter gulfinnet tun (Thunnus albacares), storøjet tun (Thunnus obesus) og bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis) er forbudt:
a)
fra den 29. juli til den 28. september 2013 eller fra den 18. november 2013 til den 18. januar 2014 i det område, der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter:
-
de amerikanske stillehavskystlinjer
-
længdegrad 150°V
-
breddegrad 40°N
-
breddegrad 40°S
b)
fra den 29. september til den 29. oktober 2013 i det område, der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter:
-
længdegrad 96°V
-
længdegrad 110°V
-
breddegrad 4°N
-
breddegrad 3°S.
2. De berørte medlemsstater skal inden den 1. april 2013 meddele Kommissionen, hvilken af de i stk. 1, omhandlede forbudsperioder de vælger. Alle notfartøjer fra de berørte medlemsstater skal indstille notfiskeriet i det i stk. 1 i denne artikel definerede område i den valgte periode.
3. Notfartøjer, der fisker efter tun i IATTC-konventionsområdet, skal beholde om bord og lande eller omlade hele fangsten af gulfinnet tun, storøjet tun og bugstribet bonit.
4. Stk. 3 finder ikke anvendelse i følgende tilfælde:
a)
hvis fiskene af andre årsager end størrelsesmæssige årsager anses for uegnet til konsum, eller
b)
det sidste sæt på en fangstrejse, hvor der måske ikke er nok plads til at beholde al tun, der fanges i det pågældende sæt, om bord.
5. Det er forbudt at fiske efter arten hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) fra IATTC-konventionsområdet og opbevare om bord, omlade, lagre, udbyde til salg, sælge eller lande dele af eller hele kroppe af arten hvidtippet haj i det pågældende område.
6. Når de arter, der er omhandlet i stk. 5, fanges ved et uheld, må de ikke skades. Fangster skal straks udsættes af fartøjsoperatørerne, som tillige dermed:
a)
registrerer antallet af udsætninger med statusangivelse (død eller levende)
b)
rapporterer oplysningerne i litra a) til den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende. Medlemsstaterne sender disse oplysninger til Kommissionen senest den 31. januar 2013.
Afdeling 6
SEAFO-Konventionsområdet
Artikel 28
Forbud mod fiskeri efter dybvandshajer
Direkte fiskeri efter følgende dybvandshajer i SEAFO-konventionsområdet er forbudt:
-
rokker (Rajidae)
-
almindelig pighaj (Squalus acanthias)
-
større glat lanternehaj (Etmopterus bigelowi)
-
korthalet lanternehaj (Etmopterus brachyurus)
-
lyshaj (Etmopterus princeps)
-
glat lanternehaj (Etmopterus pusillus)
-
spøgelseskattehaj (Apristurus manis)
-
fløjlshaj (Scymnodon squamulosus)
-
dybvandshajer af superordenen Selachimorpha.
Afdeling 7
WCPFC-Konventionsområdet
Artikel 29
Fiskeribegrænsninger for storøjet tun, gulfinnet tun, bugstribet bonit og sydlig hvid tun
Medlemsstaterne sikrer, at den samlede fiskeriindsats for storøjet tun (Thunnus obesus), gulfinnet tun (Thunnus albacares), bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis) og sydlig hvid tun (Thunnus alalunga) i WCPFC-konventionsområdet begrænses til den fiskeriindsats, der er fastsat i fiskeripartnerskabsaftalerne mellem Unionen og den pågældende regions kyststater.
Artikel 30
Lukket område for FAD-fiskeri
1. I den del af WCPFC-konventionsområdet, der ligger mellem 20°N og 20°S, er det forbudt for notfartøjer at fiske med indretninger, der tiltrækker fisk (FAD), mellem kl. 00.00 den 1. juli 2013 og kl. 24.00 den 30. september 2013. I denne periode må et notfartøj kun fiske i nævnte del af WCPFC-konventionsområdet, hvis det har en observatør om bord, som kan overvåge, at fartøjet ikke på noget tidspunkt:
a)
benytter eller betjener FAD eller dertil knyttet elektronisk udstyr
b)
fisker efter stimer i forbindelse med FAD.
2. Alle notfartøjer, der fisker i den del af WCPFC-konventionsområdet, der er omhandlet i stk. 1, skal beholde hele fangsten af storøjet tun, gulfinnet tun og bugstribet bonit om bord og lande eller omlade den.
3. Stk. 2 finder ikke anvendelse i følgende tilfælde:
a)
i det sidste sæt på en fangstrejse, hvis fartøjet ikke har plads nok tilbage til at opbevare alle fiskene
b)
hvis fiskene af andre årsager end størrelsesmæssige årsager er uegnet til konsum, eller
c)
hvis der opstår en alvorlig driftsforstyrrelse i fryseanlægget.
Artikel 31
Begrænsning af antallet af EU-fartøjer med tilladelse til at fiske efter sværdfisk
Det maksimale antal EU-fartøjer, der må fiske efter sværdfisk (Xiphias gladius) i områder syd for 20°S i WCPFC-konventionsområdet, er anført i bilag VII.
Afdeling 8
Beringshavet
Artikel 32
Forbud mod fiskeri i Beringshavets højsøområde
Fiskeri efter sej (Theragra chalcogramma) er forbudt i Beringshavets højsøområde.
AFSNIT III
FISKERIMULIGHEDER FOR TREDJELANDSFARTØJER I EU-FARVANDE
Artikel 33
TAC'er
Fiskerfartøjer, der sejler under norsk flag, og fiskerfartøjer, der er registreret på Færøerne, kan tage fangster i EU-farvande inden for de i bilag I til denne forordning fastsatte TAC'er og under overholdelse af betingelserne i denne forordning og i kapitel III i forordning (EF) nr. 1006/2008.
Artikel 34
Fiskeritilladelser
1. Det maksimale antal fiskeritilladelser for tredjelandsfartøjer, der fisker i EU-farvande, er fastsat i bilag VIII.
2. Fisk fra bestande, som der er fastsat TAC'er for, må ikke opbevares om bord eller landes, medmindre fangsterne er taget af tredjelandsfartøjer, der har en kvote, og denne kvote ikke er opbrugt.
Artikel 35
Forbud
1. Det er forbudt for tredjelandsfartøjer at fiske efter, opbevare om bord, omlade eller lande følgende arter:
a)
brugde (Cetorhinus maximus) og stor hvid haj (Carcharodon carcharias) i EU-farvande
b)
havengel (Squatina squatina) i EU-farvande
c)
skade (Dipturus batis) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i ICES-underområde III, IV, VI, VII, VIII, IX og X
d)
broget rokke (Raja undulata) og spidsrokke (Raja alba) i EU-farvande i ICES-underområde VI, VII, VIII, IX og X
e)
sildehaj (Lamna nasus) i EU-farvande
f)
guitarfiskarter (Rhinobatidae) i EU-farvande i ICES-underområde I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X og XII
g)
almindelig djævlerokke (Manta birostris) i EU-farvande.
2. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges ved et uheld, må de ikke skades. Fangster skal straks genudsættes.
AFSNIT IV
AFSLUTTENDE BESTEMMELSER
Artikel 36
Ikrafttræden og anvendelse
Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
Den anvendes fra den 1. januar 2013.
Artikel 8 anvendes dog fra den 1. februar 2013.
De bestemmelser om fiskerimuligheder, der er fastsat i artikel 19, 20 og 21 og bilag IE og V for CCAMLR-konventionsområdet, finder anvendelse fra de deri fastsatte datoer.
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
Udfærdiget i Bruxelles, den 21. januar 2013.