ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY č. 1786/2002/ES
ze dne 23. září 2002,
kterým se přijímá akční program Společenství v oblasti veřejného zdraví (2003-2008)
EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 152 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise[1],
s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru[2],
s ohledem na stanovisko Výboru regionů[3],
v souladu s postupem stanoveným v článku 251 Smlouvy[4], s ohledem na společný návrh schválený dohodovacím výborem dne 15. května 2002,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Společenství je rozhodnuto podporovat a zlepšovat zdraví, předcházet nemocem a bojovat proti potenciálním rizikům ohrožujícím zdraví za účelem snížení nemocnosti, jíž lze předcházet, předčasné úmrtnosti a postižení znemožňujícího běžnou činnost. Má-li Společenství přispět k duševní a tělesné pohodě evropských občanů, musí koordinovaně a ve vzájemném souladu reagovat na znepokojení svých obyvatel vyplývající ze zdravotních rizik a na jejich očekávání týkající se vysoké úrovně ochrany zdraví. Proto veškerá činnost Společenství související se zdravím musí být prováděna na základě široké informovanosti, musí být transparentní a musí umožňovat vyváženou diskusi a účast všech zainteresovaných stran, a to s cílem napomáhat rozvoji poznatků a komunikačních toků a tak umožňovat větší zapojení jednotlivců do rozhodování ovlivňujícího jejich zdraví. V tomto ohledu je třeba vzít v úvahu právo obyvatel Společenství na jednoduché, srozumitelné a vědecky podložené informace o opatřeních přijatých na ochranu zdraví a k prevenci nemocí za účelem zvýšení kvality života.
(2) Zdraví představuje prioritu a při vypracovávání a provádění všech politik a činností Společenství by měla být zajištěna vysoká úroveň ochrany zdraví. Podle článku 152 Smlouvy je úkolem Společenství hrát v této oblasti aktivní úlohu a v souladu se zásadou subsidiarity přijímat opatření, která nemohou přijímat jednotlivé členské státy.
(3) V rámci plánu veřejného zdraví stanoveného ve sdělení Komise ze dne 24. listopadu 1993, které vymezuje okruh opatření v oblasti veřejného zdraví, bylo přijato osm akčních programů, a to:
- rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 645/96/ES ze dne 29. března 1996, kterým se přijímá akční program Společenství týkající se podpory zdraví, informovanosti, výchovy a vzdělávání v oblasti zdraví v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1996 - 2000)[5],
- rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 646/96/ES ze dne 29. března 1996, kterým se přijímá akční plán boje proti rakovině v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1996 - 2000)[6],
- rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 647/96/ES ze dne 29. března 1996, kterým se přijímá akční program Společenství týkající se prevence AIDS a některých dalších přenosných nemocí v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1996 - 2000)[7],
- rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 102/97/ES ze dne 16. prosince 1996, kterým se přijímá akční program Společenství pro prevenci drogové závislosti v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1996 - 2000)[8],
- rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1400/97/ES ze dne 30. června 1997, kterým se přijímá akční program Společenství pro sledování zdravotního stavu v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1997 - 2001)[9],
- rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 372/1999/ES ze dne 8. února 1999, kterým se přijímá akční program Společenství pro prevenci úrazů v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1999 - 2003)[10],
- rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1295/1999/ES ze dne 29. dubna 1999, kterým se přijímá akční program Společenství pro vzácné nemoci v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1999 - 2003)[11],
- rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1296/1999/ES ze dne 29. dubna 1999, kterým se přijímá akční program Společenství pro nemoci související se znečištěním životního prostředí v rámci opatření v oblasti veřejného zdraví (1999 - 2001)[12].
Dále bylo přijato rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 2119/98/ES ze dne 24. září 1998 o zřízení sítě epidemiologického dozoru a kontroly přenosných nemocí ve Společenství[13]. Na základě tohoto rozhodnutí Komise přijala dne 22. prosince 1999 rozhodnutí č. 2000/57/ES o systému včasného varování a reakce pro účely prevence a kontroly přenosných nemocí[14].
(4) K dalším opatřením přijatým v oblasti veřejného zdraví patří doporučení Rady ze dne 29. června 1998 o vhodnosti dárců krve a krevní plazmy a vyšetřování darované krve v Evropském společenství (98/463/ES)[15] a doporučení Rady ze dne 12. července 1999 o omezení expozice osob elektromagnetickým polím (od 0 Hz do 300 GHz) (1999/519/ES)[16].
(5) Plán veřejného zdraví byl přezkoumán ve sdělení Komise ze dne 15. dubna 1998 o vývoji politiky veřejného zdraví v Evropském společenství, v němž se uvádí, že s ohledem na nová ustanovení Smlouvy, nové výzvy a získané zkušenosti je nezbytné přijmout v oblasti zdraví novou strategii a nový program.
(6) Rada ve svých závěrech ze dne 26. listopadu 1998 o budoucím rámci činnosti Společenství v oblasti veřejného zdraví[17] a ve svém usnesení ze dne 8. června 1999[18], Hospodářský a sociální výbor ve svém stanovisku ze dne 9. září 1998[19], Výbor regionů ve svém stanovisku ze dne 19. listopadu 1998[20] a Evropský parlament ve svém usnesení A4-0082/99 ze dne 12. března 1999[21] uvítaly sdělení Komise ze dne 15. dubna 1998 a podpořily stanovisko, že opatření na úrovni Společenství by měla být obsažena v jednom globálním programu, který by se týkal období nejméně pěti let a sledoval by tři hlavní cíle: zlepšit informovanost v zájmu rozvoje veřejného zdraví, zajistit rychlou reakci v případech ohrožení zdraví a řešit rozhodující zdravotní faktory prostřednictvím podpory zdraví a prevence nemocí, za pomoci meziodvětvových opatření a s využitím všech vhodných nástrojů stanovených ve Smlouvě.
(7) Ve svém usnesení ze dne 29. června 2000 o plnění závěrů konference v Evoře, která se zabývala rozhodujícími zdravotními faktory, Rada uvádí, že vzhledem k rostoucím rozdílům mezi členskými státy a uvnitř jednotlivých členských států, pokud jde o zdravotní stav obyvatelstva a výsledky zdravotní péče, je nezbytné vyvinout větší úsilí koordinované na vnitrostátní úrovni a na úrovni Společenství; rovněž vítá závazek Komise předložit návrh nového programu v oblasti veřejného zdraví, jehož součástí jsou zvláštní opatření týkající se rozhodujících zdravotních faktorů a spočívající v podpoře zdraví a prevenci nemocí s využitím meziodvětvové politiky; Rada souhlasí, že za tímto účelem je třeba vytvořit určitou znalostní základnu a odpovídající účinný systém pro sledování zdravotního stavu; zdůraznila význam nové strategie Společenství v oblasti veřejného zdraví založené na opatřeních, která se týkají konkrétních rozhodujících zdravotních faktorů a která byla přijata již v rámci stávajících programů, zejména pokud jde o tabák, výživu a alkohol; rovněž je podle ní důležité nejen zajistit návaznost na přijatá opatření, ale také pokračovat v jejich realizaci systematickou a plně koncepční prací.
(8) Rada znovu potvrdila své závěry o boji proti spotřebě tabáku ze dne 18. listopadu 1999, ve kterých zdůrazňuje nutnost vypracovat společnou strategii, a vyzvala mimo jiné Komisi, aby posílila spolupráci mezi oblastí zdravotní politiky a politikami v ostatních oblastech s cílem zajistit v těchto oblastech vysokou úroveň ochrany zdraví.
(9) Rada dne 18. listopadu 1999 jednomyslně schválila usnesení o podpoře duševního zdraví.
(10) Podle výroční zprávy Světové zdravotnické organizace WHO za rok 2000 o stavu zdraví ve světě existuje pět hlavních příčin nemocnosti (na základě počtu roků života ztracených nemocností): 1. neuropsychiatrické poruchy, 2. kardiovaskulární choroby, 3. zhoubné novotvary, 4. traumatická poranění a 5. nemoci dýchacího ústrojí. Infekční choroby, zejména sexuálně přenosné nemoci jako HIV/AIDS, a rezistence k antibiotikům představují nové zdravotní riziko pro evropskou populaci. Jedním z důležitých cílů programu by bylo lépe stanovit hlavní příčiny nemocnosti ve Společenství a zejména hlavní určující zdravotní faktory.
(11) Program by měl přispět k výměně informací o jakostních normách v oblasti veřejného zdraví.
(12) Je nezbytné shromažďovat, zpracovávat a analyzovat údaje na úrovni Společenství, aby bylo možné účinně sledovat zdravotní stav populace a získávat objektivní, spolehlivé a srovnatelné informace, které si lze vyměňovat a které Komisi a členským státům umožní zlepšovat informovanost veřejnosti a navrhovat vhodné strategie, politiky a opatření s cílem dosáhnout vyšší úrovně ochrany lidského zdraví. V zájmu komplexnosti programu je třeba vzít v úvahu také údaje pocházející ze soukromého sektoru. Všechny důležité statistické údaje by měly být analyzovány a rozčleněny podle pohlaví.
(13) Pro zajištění informovanosti v oblasti veřejného zdraví a jeho sledování má Společenství a jeho členské státy k dispozici určité prostředky a mechanismy. Pro provádění daného programu, pro rozvoj vzájemné spolupráce členských států a pro zvýšení účinnosti stávajících a budoucích sítí v oblasti veřejného zdraví je však nezbytné zajistit vysokou úroveň koordinace mezi opatřeními a iniciativami, které přijímá Společenství a jednotlivé členské státy.
(14) Je nesmírně důležité, aby Komise zajistila účinnost a koncepčnost opatření a činností obsažených v programu, a to na všech úrovních, od té nejnižší až po tu nejvyšší, a aby podporovala vzájemnou spolupráci členských států. Je třeba, aby úkolem jakékoliv organizační struktury vytvořené za tímto účelem pod záštitou Komise bylo shromažďovat, sledovat a vyhodnocovat údaje, jakož i vypracovat monitorovací metody a vytvořit předpoklady pro zajištění rychlé a koordinované reakce v případech ohrožení zdraví. Tyto organizační struktury by byly založeny na posílení centrálních fondů a na těsnějším zapojení příslušných institucí určených členskými státy.
(15) S využitím příslušných odborných znalostí je třeba v oblasti zdravotních informací zajistit odpovídající a trvalou koordinaci činností, které jsou zaměřeny na určování informačních potřeb, vývoj ukazatelů, shromažďování údajů a informací, otázky srovnatelnosti, vzájemnou výměnu údajů a informací s členskými státy a mezi nimi, trvalé rozšiřování databází, analýzy a rozsáhlejší šíření informací. Tuto koordinaci je nutné zaručit rovněž v oblasti rychlé reakce v případech ohrožení zdraví, v rámci činností spojených s epidemiologickým dozorem, rozvojem metod sledování, výměnou informací o pokynech a opatřeních, mechanismech a postupech v oblasti prevence a kontroly.
(16) Je nesmírně důležité, aby Komise prostřednictvím vhodných strukturálních mechanismů zajistila účinnost a koncepčnost opatření a činností obsažených v programu a aby podpořila spolupráci mezi členskými státy. Mají-li tyto strukturální mechanismy fungovat hladce a účinně, je nezbytné navázat trvalou spolupráci se zdravotnickými orgány členských států a přitom respektovat pravomoci členských států.
(17) Komise by případně měla předložit další návrhy týkající se druhu strukturálního mechanismu potřebného k provádění strategie veřejného zdraví, zejména pokud jde o sledování zdravotního stavu a rychlou reakci při ohrožení zdraví.
(18) Hlavním cílem programu v oblasti veřejného zdraví je přispět k dosažení vysoké úrovně tělesného a duševního zdraví a pohody a větší rovnosti ve zdravotnické oblasti v celém Společenství pomocí opatření zaměřených na zlepšení veřejného zdraví, prevenci lidských chorob a poruch zdraví a odstranění zdrojů nebezpečných pro zdraví v rámci boje proti nemocnosti a předčasné úmrtnosti, to vše s přihlédnutím k pohlaví a věku. Tento cíl bude splněn, budou-li opatření vedena potřebou prodloužit délku života bez postižení nebo onemocnění, přispívat ke kvalitě života, minimalizovat hospodářské a sociální důsledky nemoci a tím zmenšovat nerovnosti zdravotního charakteru, a současně potřebou přistupovat ke zdravotním otázkám z regionálního hlediska. Prioritou by měla být opatření na podporu zdraví, která jsou zaměřena na hlavní příčiny nemocnosti. Program by měl podporovat vývoj integrované a meziodvětvové zdravotní strategie, jejímž cílem je zajistit, aby politiky a opatření Společenství přispívaly k ochraně a podpoře zdraví.
(19) Má-li tohoto cíle být dosaženo, měl by daný program vzít v úvahu význam výchovy, vzdělávání a vytváření sítí.
(20) Smlouva stanoví, že při navrhování a provádění všech politik a opatření Společenství musí být zajištěna vysoká úroveň ochrany lidského zdraví. Je třeba zajistit úzkou provázanost všech politik Společenství, které mají vliv na zdraví, se strategií Společenství v oblasti veřejného zdraví. V rámci programu v oblasti veřejného zdraví bude prioritním úkolem vypracování kritérií a metod pro hodnocení návrhů politik a jejich prováděcích opatření. Při vypracování opatření, která mají být v rámci programu přijata, jakož i společných strategií a akcí v návaznosti na jiné příslušné programy a akce Společenství v této oblasti je třeba dbát na to, aby tyto ostatní politiky a akce Společenství obsahovaly "zdravotní" hledisko a aby je podporovala meziodvětvová politika.
(21) Dosažení hlavního cíle a obecných cílů programu vyžaduje účinnou spolupráci členských států, jejich plnou účast při provádění akcí Společenství a zapojení institucí, sdružení, organizací a orgánů působících v oblasti zdravotnictví, jakož i široké veřejnosti. K zajištění trvalého a hospodárného využití stávajících finančních prostředků a kapacit Společenství je třeba využívat sítí vytvořených ve Společenství a na vnitrostátní úrovni, aby se tak členské státy mohly vzájemně podělit o odborné znalosti a zkušenosti, pokud jde o používání účinných metod při provádění preventivních opatření, opatření na podporu zdraví a kritérií jakosti. Je třeba vést dialog se všemi rozhodujícími subjekty usilujícími o zlepšení veřejného zdraví a začlenit jejich odborné znalosti do účinné a transparentní vědomostní základny Společenství. Je třeba navázat spolupráci s orgány a nevládními organizacemi působícími v oblasti zdravotnictví s použitím vhodných mechanismů, například organizováním zdravotnických fór.
(22) V souladu se zásadami subsidiarity a proporcionality podle článku 5 Smlouvy vyvíjí Společenství činnost v oblastech, které nespadají do jeho výlučné pravomoci, jako je například veřejné zdraví, pouze tehdy, pokud z důvodu rozsahu nebo účinků zamýšleného opatření může být daných cílů dosaženo lépe na úrovni Společenství. Cílů programu nelze v dostatečné míře dosáhnout na úrovni jednotlivých členských států vzhledem ke složitosti, nadnárodnímu charakteru a nedostatečné vnitrostátní kontrole faktorů ovlivňujících zdraví. Proto je třeba, aby program podpořil a doplnil akce a opatření na úrovni členských států. Program může znamenat velký přínos pro rozvoj zdraví a zdravotnických systémů ve Společenství díky tomu, že podpoří struktury a programy, které dále rozvíjejí schopnosti jednotlivců, institucí, sdružení, organizací a orgánů působících ve zdravotnictví, že umožní výměnu zkušeností a nejlepší praxe a poskytne základnu pro společnou analýzu faktorů ovlivňujících veřejné zdraví. Program může být rovněž přínosný v případě ohrožení veřejného zdraví přeshraniční povahy, jako například v případě infekčních onemocnění, znečištění životního prostředí nebo kontaminace potravin v takovém rozsahu, že jsou nezbytné společné strategie a akce. Program umožní Společenství přispět k plnění závazků, které pro něj vyplývají ze Smlouvy v oblasti veřejného zdraví, a přitom plně respektuje odpovědnost členských států za organizaci a poskytování zdravotních služeb a lékařské péče. Toto rozhodnutí nepřekračuje míru nezbytnou k dosažení těchto cílů.
(23) Opatření stanovená v rámci programu podporují zdravotnickou strategii Společenství a znamenají přínos Společenství v tom, že reagují na potřeby vyplývající z podmínek a struktur vznikajících při činnosti Společenství v jiných oblastech, zaměřují se na nové výsledky vývoje, nová rizika a nové problémy, pro jejichž řešení z hlediska ochrany svých obyvatel má Společenství lepší podmínky, neboť spojuje činnosti prováděné na vnitrostátní úrovni relativně izolovaně a s omezeným dopadem a doplňuje je v zájmu dosažení kladných výsledků pro obyvatelstvo Společenství a současně přispívá k upevnění solidarity a soudržnosti ve Společenství. Nová zdravotnická strategie a akční program v oblasti veřejného zdraví musí být příležitostí pro další posílení "občanské" dimenze zdravotnické politiky Společenství.
(24) Má-li být zajištěno, aby opatření řešila velké problémy a rizika existující ve zdravotnictví účinně a koordinovaně s ostatními politikami a činnostmi Společenství a aby přitom nedocházelo k duplicitě, program musí umožňovat provádění společných opatření se souvisejícími programy a akcemi Společenství. Proaktivní využívání ostatních politik Společenství, jako například strukturálních fondů a sociální politiky, by mohlo mít kladný vliv na rozhodující zdravotní faktory.
(25) Má-li být zajištěno účinné provádění opatření a akcí a dosaženo očekávaných účinků programu, musí být shromažďované údaje srovnatelné. Kompatibilita a interoperabilita systémů a sítí pro výměnu informací a údajů za účelem rozvoje veřejného zdraví by rovněž mohly být významným přínosem; je třeba vyvinout další úsilí ke splnění těchto cílů. Prvořadý význam má výměna informací na základě srovnatelných a kompatibilních údajů.
(26) Obecně platí, že opatření a akce v rámci programu musí brát v úvahu vývoj nových technologií a aplikace informačních technologií; zejména je třeba postupovat koordinovaně vzhledem k projektům vypracovaným a uskutečňovaným v oblasti veřejného zdraví v rámci integrovaného akčního programu pro elektronickou Evropu ("eEurope") a ostatních příslušných programů, aby se předešlo jejich překrývání a aby byl zejména zajištěn rovný přístup k informacím týkajícím se zdraví.
(27) Evropská rada na zasedání ve Feiře v červnu 2000 schválila akční plán "eEurope 2002 - informační společnost pro všechny", který v kapitole "Zdraví on-line" vyzývá členské státy, aby vytvořily infrastrukturu uživatelsky vstřícných, validovaných a interoperabilních systémů určených pro zdravotní výchovu, prevenci nemocí a lékařskou péči. Je nesmírně důležité, aby se nové informační technologie používaly tak, aby občané měli co možná nejlepší přístup k informacím týkajícím se zdraví.
(28) Při provádění programu je třeba maximálně využívat příslušných výsledků získaných v rámci výzkumných programů Společenství, které podporují výzkum v oblastech, na něž se program vztahuje.
(29) Je třeba přihlédnout ke zkušenostem získaným na základě různých chart přijatých v oblasti veřejného zdraví.
(30) Při provádění programu Společenství je nutné dodržovat všechny příslušné právní předpisy v oblasti ochrany osobních údajů a vytvořit mechanismy zajišťující důvěrnost a bezpečnost údajů.
(31) Program by měl trvat šest let, aby poskytl dostatek času pro zavedení opatření, která umožní dosáhnout jeho cílů.
(32) Je nezbytné, aby Komise zabezpečila provádění programu v úzké spolupráci s členskými státy. Za účelem získání vědeckých informací a stanovisek k provádění programu je žádoucí, aby vzájemně spolupracovali světově uznávaní vědci a odborníci.
(33) Je třeba zajistit, aby akce prováděné v rámci programu a akce naplánované nebo prováděné v rámci jiných politik a aktivit na sebe navazovaly a vzájemně se doplňovaly, zejména s přihlédnutím k nutnosti zajistit vysokou úroveň ochrany lidského zdraví při stanovování a provádění všech politik a činností Společenství.
(34) Je třeba zajistit úzkou spolupráci a vzájemné konzultace mezi orgány Společenství odpovědnými za posuzování rizik, kontrolu a výzkum v oblasti potravin a bezpečnosti potravin, ochrany životního prostředí a nezávadnosti výrobků.
(35) Toto rozhodnutí stanoví pro celou dobu trvání programu finanční rámec, který představuje přednostní rámec ve smyslu bodu 33 interinstitucionální dohody mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí ze dne 6. května 1999 o rozpočtové kázni a zdokonalení rozpočtového procesu[22] pro rozpočtový orgán během ročního rozpočtového procesu. Finanční rámec by měl odpovídat potřebám a cílům programu.
(36) Finanční prostředky pocházející z jiných politik Společenství a určené pro společné akce v rámci programu se připojí k finančnímu rámci stanovenému pro program.
(37) Je nezbytné stanovit, že lze provádět přerozdělování prostředků a změnu opatření při respektování požadavku na transparentnost a kritérií pro výběr a pořadí priorit podle velikosti rizika nebo potenciálního dopadu, výsledků hodnocení, znepokojení veřejnosti, stávajících prostředků umožňujících intervenovat nebo možnosti takové prostředky získat, podle subsidiarity, přidané hodnoty a vlivu na ostatní odvětví. Mezi třemi cíli programu je však třeba zachovat rovnováhu a přidělovat na tyto tři cíle rozpočtové prostředky spravedlivě.
(38) K dosažení cílů programu jsou nezbytná praktická opatření. Proto je při zavádění programu a přidělování prostředků v rámci programu nutné zdůraznit význam praktických opatření.
(39) Opatření nezbytná k provádění tohoto rozhodnutí musí být přijata podle rozhodnutí Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi[23].
(40) Dohoda o Evropském hospodářském prostoru (Dohoda o EHP) stanoví užší spolupráci v oblasti veřejného zdraví mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy na jedné straně a zeměmi Evropského sdružení volného obchodu, které jsou účastníky Evropského hospodářského prostoru (zeměmi ESVO/EHP), na straně druhé. Dále je třeba stanovit, že k programu se budou moci připojit přidružené země střední a východní Evropy v souladu s podmínkami Evropských dohod, jejich dodatkových protokolů a rozhodnutí příslušných Rad přidružení, Kypr, na základě dodatečných přidělených částek v souladu s postupy, které budou s touto zemí dohodnuty, jakož i Malta a Turecko, na základě dodatečných přidělených částek v souladu s ustanoveními Smlouvy.
(41) Je třeba vést kandidátské země k aktivní účasti na vypracování a provádění tohoto nového programu a posoudit otázku strategického přístupu k zdravotnictví v těchto zemích, zejména pokud jde o jejich specifické problémy.
(42) V okamžiku přistoupení nových členských států musí Komise vypracovat zprávu o důsledcích, které přistoupení nových států bude mít pro program.
(43) Je třeba podporovat spolupráci s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi působícími v oblasti zdravotnictví, jako je Světová zdravotnická organizace (WHO), Rada Evropy a Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), a to nejen v oblasti shromažďování a analyzování údajů (včetně ukazatelů), ale také v oblasti podpory zdraví na meziodvětvové úrovni, aby byla zajištěna efektivnost nákladů, aby se zamezilo duplicitě činností a programů a aby byla zajištěna synergie a vzájemná součinnost, zejména s přihlédnutím k zvláštním ujednáním o spolupráci, jako jsou například ujednání mezi WHO a Komisí.
(44) Přijatá opatření musí být pravidelně kontrolována a hodnocena, a to i na základě nezávislých externích posudků, aby hodnota a přínos programu byly co největší. Musí existovat možnost upravit nebo pozměnit program na základě těchto hodnocení a vývoje, ke kterému může dojít v celkovém kontextu opatření Společenství ve zdravotnické oblasti a v oblastech souvisejících se zdravotnictvím. Je nutné, aby Evropský parlament byl informován o ročních pracovních plánech vypracovaných Komisí.
(45) Akční program Společenství v oblasti veřejného zdraví je založen na činnostech a osmi programech v dříve stanoveném rámci, jakož i na fungování sítě pro epidemiologický dozor a kontrolu přenosných nemocí ve Společenství, a obsahuje všechny cíle a opatření definované v rámci těchto činností a programů, a to v podobě globální a ucelené zdravotní strategie. Nový program se vztahuje na rozhodnutí týkající se uvedených osmi programů, a proto je třeba tato rozhodnutí zrušit s účinkem ode dne 31. prosince 2002,
ROZHODLY TAKTO:
Článek 1
Stanovení programu
1. Tímto rozhodnutím se stanoví akční program Společenství v oblasti veřejného zdraví, dále jen "program".
2. Program bude prováděn v období od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2008.
Článek 2
Hlavní cíl a obecné cíle
1. Program, který doplňuje vnitrostátní politiky, si klade za cíl ochranu lidského zdraví a zlepšení veřejného zdraví.
2. Obecné cíle programu jsou:
a) zlepšit informovanost a prohloubit znalosti za účelem rozvoje veřejného zdraví;
b) zvýšit schopnost rychle a koordinovaně reagovat v případě ohrožení zdraví;
c) podporovat zdraví a předcházet nemocem tím, že ve všech politikách a činnostech bude brán ohled na rozhodující zdravotní faktory.
3. Program rovněž přispěje k:
a) zajištění vysoké úrovně ochrany lidského zdraví při vypracování a provádění všech politik a akcí Společenství prosazováním integrované a meziodvětvové zdravotnické strategie;
b) odstranění nerovností ve zdravotnictví;
c) posílení spolupráce mezi členskými státy v oblastech, které upravuje článek 152 Smlouvy.
Článek 3
Akce a činnosti Společenství
1. Obecných cílů programu stanovených v článku 2 se dosáhne na základě akcí uvedených v příloze.
2. Tyto akce se provádějí v úzké spolupráci s členskými státy a jsou zaměřeny na podporu průřezových činností, které je možné využít k úplnému či částečnému provádění uvedených akcí a které v případě potřeby mohou být kombinovány. Jedná se o tyto činnosti:
a) činnosti týkající se systémů sledování a rychlé reakce
i) činnosti v rámci sítí provozovaných prostřednictvím struktur určených členskými státy a další činnosti, na kterých má Společenství zájem z důvodu sledování zdravotního stavu obyvatelstva, poskytování vnitrostátních informací, jakož i údajů na úrovni Společenství na podporu cílů programu;
ii) činnosti, jejichž cílem je řešit situace, kdy je ohroženo zdraví, včetně těžkých onemocnění, reagovat na nepředvídané události, umožnit šetření a koordinovat odezvu;
iii) příprava, vytvoření a používání vhodných strukturálních mechanismů určených ke koordinaci a integraci sítí pro sledování zdravotního stavu a pro rychlou reakci v případě ohrožení zdraví;
iv) vytvoření vhodného propojení mezi akcemi, které se týkají systémů sledování a systémů rychlé reakce;
b) činnosti týkající se rozhodujících zdravotních faktorů
příprava a vykonávání činností v oblasti podpory zdraví a prevence nemocí, které tvoří součást všech politik Společenství a do kterých jsou případně zapojeny nevládní organizace, inovační nebo pilotní projekty a sítě mezi vnitrostátními institucemi a činnostmi;
c) činnosti týkající se právních předpisů
i) přípravné práce pro tvorbu právních nástrojů Společenství v oblasti veřejného zdraví;
ii) hodnocení vlivu právních předpisů Společenství na zdraví;
iii) koordinace postojů Společenství a jeho členských států na fórech, kde se diskutuje o otázkách týkajících se zdraví;
d) činnosti související s konzultacemi, získáváním poznatků a informovaností
i) rozvoj a šíření zdravotnických informací a poznatků, včetně statistických údajů, zpráv, studií, analýz a stanovisek v otázkách společného zájmu Společenství a členských států, mezi příslušnými orgány v členských státech, mezi zdravotnickými a dalšími odborníky a případně rovněž mezi ostatními zainteresovanými osobami a širokou veřejností;
ii) informace a konzultace o zdraví a otázkách souvisejících se zdravím na úrovni Společenství, se zapojením všech dotyčných subjektů, jako jsou svazy pacientů, asociace zdravotnických odborníků, poskytovatelů zdravotní péče, odborových organizací, sociálních partnerů a nevládních organizací působících v oblasti veřejného zdraví;
iii) výměna zkušeností a informací o otázkách týkajících se zdraví mezi Společenstvím a orgány a příslušnými organizacemi členských států;
iv) podpora vzdělávání a odborné přípravy v oblasti veřejného zdraví ke splnění cílů programu;
v) rozvoj a využívání sítí pro výměnu informací o nejlepší praxi v oblasti veřejného zdraví a o účinnosti zdravotních politik;
vi) získávání vědeckých informací a poradenství od špičkových vědců a odborníků;
vii) podpora a rozvoj činností vykonávaných Společenstvím a členskými státy, které se týkají správné praxe a vhodných směrů rozvoje veřejného zdraví založených na vědeckých údajích;
e) podpora koordinace nevládních organizací na evropské úrovni, které vyvíjejí činnosti definované v programu jako prioritní. Tyto organizace mohou působit samostatně nebo v rámci několika koordinovaných sdružení.
Článek 4
Společné strategie a akce
Má-li být zajištěna vysoká úroveň ochrany lidského zdraví při vytváření a provádění všech politik a akcí Společenství, cíle programu se mohou uskutečňovat formou společných strategií a opatření tím, že se zajistí návaznost na příslušné programy a akce Společenství, zejména v oblasti ochrany spotřebitele, sociální ochrany, bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, zaměstnanosti, výzkumu a technického rozvoje, vnitřního trhu, informační společnosti a informačních technologií, statistiky, zemědělství, vzdělávání, dopravy, průmyslu a životního prostředí, jakož i na akce uskutečňované Společným výzkumným střediskem a příslušnými orgány Společenství, s nimiž se upevní spolupráce.
Článek 5
Provádění programu
1. V úzké spolupráci s členskými státy Komise zajišťuje provádění akcí uvedených v programu podle článku 9 a dbá na harmonické a vyvážené rozvíjení programu.
2. Komise napomáhá provádění tím, že vhodnými strukturálními mechanismy, do nichž jsou úzce zapojeny členské státy, zajišťuje koordinaci a integraci sítí pro sledování zdravotního stavu a rychlé reakce v případech ohrožení zdraví.
3. Komise a členské státy přijmou v rámci své pravomoci vhodná opatření s cílem zajistit efektivní realizaci programu a zavést mechanismy na úrovni Společenství a členských států, které umožní, aby cílů programu bylo dosaženo. Dbají na to, aby byly poskytovány patřičné informace o akcích uskutečňovaných díky programu a aby účast na akcích, jejichž provádění přísluší místním a regionálním orgánům a nevládním organizacím, byla co možná nejširší.
4. V úzké spolupráci s členskými státy se Komise snaží zajistit srovnatelnost údajů a informací a tam, kde je to možné, rovněž kompatibilitu a interoperabilitu systémů a sítí určených k výměně údajů a informací týkajících se zdraví.
5. Při provádění programu Komise společně s členskými státy zajistí dodržování všech příslušných právních předpisů upravujících ochranu osobních údajů, případně rovněž vytvoření mechanismů, které zajistí důvěrnost a bezpečnost těchto údajů.
6. V úzké spolupráci s členskými státy Komise zajistí přechod od akcí, které se provádějí v rámci programů přijatých v oblasti veřejného zdraví rozhodnutími uvedenými v článku 13 a která přispívají k prioritám stanoveným v tomto programu, k akcím, které budou prováděny na základě tohoto programu.
Článek 6
Vzájemný soulad a komplementarita
Komise zajistí vzájemný soulad a komplementaritu mezi akcemi prováděnými v rámci programu a akcemi prováděnými v rámci jiných politik a aktivit Společenství, včetně politik uvedených v článku 4. Komise zejména určí návrhy, které jsou zvláště důležité z hlediska cílů a opatření tohoto programu a informuje výbor uvedený v článku 9 o tom, jakým způsobem jsou v těchto návrzích zohledněny zdravotní otázky a jaký je jejich očekávaný dopad na zdraví.
Článek 7
Financování
1. Finanční rámec pro provádění programu na dobu uvedenou v článku 1 se stanovuje ve výši 312 milionů eur.
Výdaje na technickou a administrativní pomoc týkající se strukturálních mechanismů uvedených v čl. 3 odst. 2) písm. a) bodu iii) a na činnosti z nich vyplývající jsou hrazeny z celkového rozpočtu programu.
2. Roční přidělované částky schvaluje rozpočtový orgán v mezích finančního výhledu.
Článek 8
Prováděcí opatření
1. Opatření nezbytná pro provádění tohoto rozhodnutí vztahující se k bodům uvedeným níže se přijímají postupem podle čl. 9 odst. 2:
a) roční plán prací k provádění programu, stanovení priorit a akcí, které musí být přijaty, včetně přidělení finančních prostředků;
b) pravidla, kritéria a postupy pro výběr a financování akcí uvedených v programu;
c) pravidla pro provádění společných strategií a akcí podle článku 4;
d) pravidla pro hodnocení programu podle článku 12;
e) pravidla pro přípravu jakéhokoli strukturálního mechanismu určeného ke koordinaci sledování zdravotního stavu a rychlé reakce v případech ohrožení zdraví;
f) metody přenosu, výměny a šíření informací a metody pro rychlou reakci v případech ohrožení zdraví v rámci programu, aniž jsou dotčena prováděcí opatření stanovená v rozhodnutí 2119/98/ES.
2. Pokud jde o všechny další záležitosti, pak opatření nezbytná pro provádění tohoto rozhodnutí se přijmou poradním postupem podle čl. 9 odst. 3.
Článek 9
Výbor
1. Komisi je nápomocen výbor.
2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 4 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.
3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES s ohledem na článek 8 zmíněného rozhodnutí.
4. Výbor přijme svůj jednací řád.
Článek 10
Účast zemí ESVO/EHP, přidružených zemí střední a východní Evropy, Kypru, Malty a Turecka
Program je otevřený pro účast:
a) zemí ESVO/EHP v souladu s podmínkami stanovenými v dohodě o EHP;
b) přidružených zemí střední a východní Evropy v souladu s podmínkami stanovenými v Evropských dohodách, v jejich dodatkových protokolech a v rozhodnutích příslušných Rad přidružení;
c) Kypru, jehož účast je financována na základě dodatečných přidělených částek v souladu s postupy, které budou s touto zemí dohodnuty;
d) Malty a Turecka, jejichž účast je financována na základě dodatečných přidělených částek v souladu s ustanoveními Smlouvy.
Článek 11
Mezinárodní spolupráce
Během provádění programu se postupem podle čl. 9 odst. 3 podporuje rozvoj spolupráce s třetími zeměmi a s mezinárodními organizacemi, které působí v oblasti veřejného zdraví, zejména se Světovou zdravotnickou organizací, Radou Evropy a Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), nebo které mohou mít vliv na veřejné zdraví, jako je Světová obchodní organizace (WTO) a Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO). Bude zejména třeba koordinovat zdravotnický informační systém a prostředky určené k reagování na ohrožení zdraví s činností Světové zdravotnické organizace, a to vždy tam, kde tato koordinace je vhodná a možná.
Článek 12
Kontrola, hodnocení a šíření výsledků
1. Komise pravidelně kontroluje, v úzké spolupráci s členskými státy a případně s pomocí odborníků, jak jsou z hlediska cílů prováděny akce programu. Každoročně o tom podává zprávu Výboru. Komise zasílá znění svých hlavních závěrů Evropskému parlamentu a Radě.
2. Na žádost Komise informují členské státy o provádění a výsledcích tohoto programu.
3. Nejpozději na konci čtvrtého roku programu pověří Komise nezávislé kompetentní odborníky, aby vypracovali externí hodnocení průběhu programu a výsledků dosažených za první tři roky. Rovněž posoudí účinky programu na zdraví a účinnost využívání finančních prostředků, jakož i vzájemný soulad a komplementaritu programu s ostatními relevantními programy, akcemi a iniciativami prováděnými v rámci jiných politik a činností Společenství. Závěry tohoto hodnocení spolu s vlastními připomínkami sdělí Komise Evropskému parlamentu, Radě, Hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. Nejpozději na konci roku následujícího po ukončení programu Komise těmto orgánům rovněž předloží závěrečnou zprávu o provádění programu.
4. Komise zpřístupní veřejnosti výsledky provedených akcí a hodnotících zpráv.
Článek 13
Zrušující ustanovení
S účinkem ode dne 31. prosince 2002 se zrušují tato rozhodnutí:
rozhodnutí č. 645/96/ES, rozhodnutí č. 646/96/ES, rozhodnutí č. 647/96/ES, rozhodnutí č. 102/97/ES, rozhodnutí č. 1400/97/ES, rozhodnutí č. 372/1999/ES, rozhodnutí č. 1295/1999/ES, rozhodnutí č. 1296/1999/ES.
Článek 14
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství.
V Bruselu dne 23. září 2002.
Décision no 1786/2002/CE du Parlement européen et du Conseil
du 23 septembre 2002
adoptant un programme d'action communautaire dans le domaine de la santé publique (2003-2008)
LE PARLEMENT EUROPÉEN ET LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE,
vu le traité instituant la Communauté européenne, et notamment son article 152,
vu la proposition de la Commission(1),
vu l'avis du Comité économique et social(2),
vu l'avis du Comité des régions(3),
statuant conformément à la procédure visée à l'article 251 du traité(4), au vu du projet commun approuvé le 15 mai 2002 par le comité de conciliation,
considérant ce qui suit:
(1) La Communauté est déterminée à promouvoir et à améliorer la santé, à prévenir les maladies et à lutter contre les menaces potentielles pour la santé, en vue de faire reculer la morbidité évitable et la mortalité précoce et le handicap invalidant. Pour contribuer au bien-être des citoyens européens, la Communauté doit répondre d'une manière coordonnée et cohérente aux préoccupations de sa population quant aux risques sanitaires et à son attente d'un niveau élevé de protection de la santé, ce qui signifie que toutes les actions de la Communauté liées à la santé doivent avoir un degré élevé de visibilité et de transparence et permettre une consultation et une participation équilibrées de tous les acteurs concernés, de manière à promouvoir de meilleurs flux de connaissances et une meilleure communication et, dès lors, permettre une plus large participation des personnes aux décisions qui concernent leur santé. Dans ce cadre, il convient de tenir compte du droit des citoyens de la Communauté à recevoir des informations simples, claires et scientifiquement valables sur les mesures destinées à protéger la santé et à prévenir les maladies, en vue d'améliorer la qualité de la vie.
(2) La santé constitue une priorité et un niveau élevé de protection de la santé devrait être assuré dans la définition et la mise en oeuvre de toutes les politiques et actions de la Communauté. En vertu de l'article 152 du traité, la Communauté est appelée à jouer un rôle actif dans ce secteur en prenant des mesures qui ne peuvent pas être prises par des États membres, conformément au principe de subsidiarité.
(3) Dans le contexte du cadre de santé publique présenté dans la communication de la Commission du 24 novembre 1993 concernant le cadre de l'action dans le domaine de la santé publique, huit programmes d'action ont été adoptés, à savoir:
- la décision n° 645/96/CE du Parlement européen et du Conseil du 29 mars 1996 adoptant un programme d'action communautaire de promotion, d'information, d'éducation et de formation en matière de santé dans le cadre de l'action dans le domaine de la santé publique (1996-2000)(5),
- la décision n° 646/96/CE du Parlement européen et du Conseil du 29 mars 1996 adoptant un plan d'action de lutte contre le cancer dans le cadre de l'action dans le domaine de la santé publique (1996-2000)(6),
- la décision n° 647/96/CE du Parlement européen et du Conseil du 29 mars 1996 adoptant un programme d'action communautaire concernant la prévention du sida et de certaines autres maladies transmissibles dans le cadre de l'action dans le domaine de la santé publique (1996-2000)(7),
- la décision n° 102/97/CE du Parlement européen et du Conseil du 16 décembre 1996 adoptant un programme d'action communautaire concernant la prévention de la toxicomanie, dans le cadre de l'action dans le domaine de la santé publique (1996-2000)(8),
- la décision n° 1400/97/CE du Parlement européen et du Conseil du 30 juin 1997 adoptant un programme d'action communautaire en matière de surveillance de la santé dans le cadre de l'action dans le domaine de la santé publique (1997-2001)(9),
- la décision n° 372/1999/CE du Parlement européen et du Conseil du 8 février 1999 adoptant un programme d'action communautaire relatif à la prévention des blessures dans le cadre de l'action dans le domaine de la santé publique (1999-2003)(10),
- la décision n° 1295/1999/CE du Parlement européen et du Conseil du 29 avril 1999 portant adoption d'un programme d'action communautaire relatif aux maladies rares, dans le cadre de l'action dans le domaine de la santé publique (1999-2003)(11),
- la décision n° 1296/1999/CE du Parlement européen et du Conseil du 29 avril 1999 portant adoption d'un programme d'action communautaire relatif aux maladies liées à la pollution, dans le cadre de l'action dans le domaine de la santé publique (1999-2001)(12).
En outre, la décision n° 2119/98/CE du Parlement européen et du Conseil du 24 septembre 1998 instaurant un réseau de surveillance épidémiologique et de contrôle des maladies transmissibles dans la Communauté(13) a été adoptée. Au titre de cette décision, la Commission a adopté le 22 décembre 1999 la décision 2000/57/CE concernant le système d'alerte précoce et de réaction pour la prévention et le contrôle des maladies transmissibles(14).
(4) Les autres actions dans le contexte du cadre de santé publique comprenaient la recommandation 98/463/CE du Conseil du 29 juin 1998 concernant l'admissibilité des donneurs de sang et de plasma et le dépistage pratiqué sur les dons de sang dans la Communauté européenne(15) et la recommandation 1999/519/CE du Conseil du 12 juillet 1999 relative à la limitation de l'exposition du public aux champs électromagnétiques de 0 Hz à 300 GHz(16).
(5) Une révision du cadre de santé publique a eu lieu par la voie de la communication de la Commission du 15 avril 1998 sur l'évolution de la politique en matière de santé publique au sein de la Communauté européenne, qui indiquait qu'une nouvelle stratégie et un nouveau programme étaient nécessaires dans le domaine de la santé au vu des nouvelles dispositions du traité, des nouveaux défis et de l'expérience acquise jusqu'alors.
(6) Le Conseil, dans ses conclusions du 26 novembre 1998 relatives au futur cadre de l'action communautaire dans le domaine de la santé publique(17) et dans sa résolution du 8 juin 1999(18), le Comité économique et social, dans son avis du 9 septembre 1998(19), le Comité des régions, dans son avis du 19 novembre 1998(20), et le Parlement européen, dans sa résolution A4-0082/99 du 12 mars 1999(21), se sont félicités de la communication de la Commission du 15 avril 1998 et ont confirmé qu'il conviendrait d'inscrire l'action au niveau communautaire dans un programme global, à mener pendant une période d'au moins cinq ans et comprenant trois objectifs généraux, à savoir améliorer l'information aux fins de la santé publique, réagir rapidement aux menaces pour la santé et agir sur les facteurs déterminants pour la santé à travers la promotion de la santé et la prévention des maladies, avec l'appui de mesures intersectorielles et l'utilisation de tous les instruments appropriés prévus par le traité.
(7) Le Conseil, dans sa résolution du 29 juin 2000 sur le suivi de la conférence d'Evora sur les facteurs déterminants pour la santé, a estimé que les différences croissantes entre les États membres et à l'intérieur de ceux-ci, en ce qui concerne l'état de santé et les résultats sanitaires, nécessitaient des efforts renouvelés et coordonnés aux niveaux national et communautaire, s'est félicité de l'engagement pris par la Commission de présenter une proposition concernant un nouveau programme de santé publique comportant un volet ayant pour objectif de s'attaquer aux facteurs déterminants pour la santé par la promotion de la santé et la prévention des maladies, étayé par une politique intersectorielle, et s'est déclaré d'accord pour estimer qu'il fallait mettre au point la base de connaissances appropriées pour ce faire et qu'un système efficace de surveillance de la santé devrait donc être instauré à cette fin. Il a souligné l'importance de la nouvelle stratégie communautaire dans le domaine de la santé publique, qui s'appuie sur les actions concernant des facteurs déterminants spécifiques menées dans le cadre des programmes existants, en particulier en ce qui concerne le tabac, l'alimentation et l'alcool. Il a également souligné qu'il importait non seulement d'assurer la continuité avec les actions déjà entreprises, mais également de poursuivre les travaux sur ces questions d'une manière parfaitement cohérente et systématique.
(8) Le Conseil réaffirme ses conclusions sur la lutte contre la consommation de tabac, du 18 novembre 1999, dans lesquelles il soulignait la nécessité d'élaborer une stratégie globale et invitait entre autres la Commission à renforcer la coopération entre la politique de santé et d'autres domaines, en vue d'assurer un niveau élevé de protection de la santé dans ces domaines.
(9) Le Conseil a adopté à l'unanimité, le 18 novembre 1999, une résolution sur la promotion de la santé mentale.
(10) Selon le rapport sur la santé mondiale 2000 de l'Organisation mondiale de la santé (OMS), les cinq principales charges de morbidité (en nombre d'années de vie corrigées du facteur invalidité) sont: 1) les troubles neuropsychiatriques; 2) les maladies cardio-vasculaires; 3) les tumeurs malignes; 4) les lésions traumatiques non intentionnelles, et 5) les maladies respiratoires. Les maladies infectieuses, notamment les maladies sexuellement transmissibles telles que le VIH/sida, et la résistance aux agents antimicrobiens, constituent une nouvelle menace pour la santé de la population européenne. L'un des objectifs importants du programme serait de mieux déterminer quelles sont les charges de morbidité principales dans la Communauté et, en particulier, les principaux facteurs déterminants pour la santé.
(11) Le programme devrait contribuer à l'échange d'informations concernant les normes de qualité dans le domaine de la santé publique.
(12) Il est indispensable de collecter, de traiter et d'analyser les données au niveau communautaire pour pouvoir effectuer un suivi efficace de la santé publique à l'échelon communautaire et disposer d'informations objectives, fiables, compatibles, comparables et susceptibles d'être échangées et qui permettent à la Commission et aux États membres d'améliorer l'information du public et d'élaborer des stratégies, des politiques et des actions appropriées en vue d'atteindre un niveau élevé de protection de la santé humaine. Afin de compléter le programme, il y a également lieu de prendre en considération les données provenant du secteur privé. Toutes les statistiques pertinentes devraient être analysées et ventilées par sexe.
(13) La Communauté et les États membres disposent de certains moyens et mécanismes pour l'information et le suivi du domaine de la santé publique. Il est donc nécessaire d'assurer un niveau élevé de coordination entre les actions et les initiatives entreprises par la Communauté et les États membres pour mettre en oeuvre le programme, de soutenir la coopération entre les États membres et d'accroître l'efficacité des réseaux actuels et futurs dans le domaine de la santé publique.
(14) Il est essentiel que la Commission garantisse l'efficacité et la cohésion des mesures et des actions relevant du programme, à tous les niveaux, du plus bas (micro) au plus élevé (macro), ainsi que la promotion de la coopération entre les États membres. Il y a lieu que tous les arrangements structurels qui pourraient être créés sous l'égide de la Commission à cette fin aient pour fonction la collecte, le suivi et l'évaluation des données, et l'élaboration de méthodes de surveillance et d'une base pour l'organisation de réactions rapides et coordonnées face aux menaces pour la santé. De tels arrangements structurels consisteraient en un centre de ressources renforcé auquel les institutions compétentes désignées par les États membres seraient étroitement associées.
(15) Il est notamment nécessaire d'assurer, en s'appuyant sur les compétences spécialisées en la matière, une coordination appropriée et durable dans le domaine de l'information en matière de santé, des activités ayant trait à la définition des besoins d'information, à la mise au point d'indicateurs, à la collecte de données et d'informations, aux questions de comparabilité, à l'échange de données et d'informations avec et entre les États membres, à la poursuite du développement de bases de données, aux analyses et à la diffusion plus vaste des informations, ainsi que, dans le domaine de la réaction rapide aux menaces sur la santé, des activités ayant trait à la surveillance épidémiologique, à la mise au point de méthodes de surveillance, à l'échange d'informations sur les orientations et les actions, les mécanismes et les procédures de prévention et de contrôle.
(16) Il est essentiel que la Commission, grâce à des dispositions structurelles appropriées, assure l'efficacité et la cohésion des mesures et des actions relevant du programme ainsi que la promotion de la coopération entre les États membres. Le fonctionnement harmonieux et efficace de tels arrangements structurels exige l'instauration d'une coopération permanente avec les autorités sanitaires des États membres, dans le respect des responsabilités incombant aux États membres.
(17) Le cas échéant, il importe que la Commission présente d'autres propositions concernant le type d'arrangements structurels nécessaire pour mettre en oeuvre la stratégie en matière de santé publique, en particulier concernant la surveillance de la santé et la réaction rapide face aux menaces pour la santé.
(18) La finalité globale du programme de santé publique est de contribuer à la réalisation d'un niveau élevé de santé physique et mentale et de bien-être et à l'instauration d'une égalité plus grande en matière de santé à l'échelon de la Communauté tout entière en faisant porter l'action sur l'amélioration de la santé publique, la prévention des maladies et des affections humaines et des causes de danger pour la santé en vue de lutter contre la morbidité et la mortalité précoce, tout en tenant compte de considérations liées au sexe et à l'âge. Pour atteindre cet objectif, il convient que l'action soit guidée par la nécessité d'accroître l'espérance de vie sans handicap ou maladie, de promouvoir la qualité de vie et de réduire au minimum les conséquences économiques et sociales de la maladie, réduisant ainsi les inégalités liées à la santé, tout en tenant compte, dans ce domaine, d'une approche régionale. Il y a lieu d'accorder la priorité aux actions de promotion de la santé qui s'attaquent aux principales charges de morbidité. Le programme devrait soutenir le développement d'une stratégie intégrée et intersectorielle pour la santé destinée à garantir que les politiques et actions communautaires contribuent à la protection et à la promotion de la santé.
(19) Pour y parvenir, le programme devrait prendre en compte l'importance de l'éducation et de la formation ainsi que de la constitution de réseaux.
(20) Le traité dispose qu'un niveau élevé de protection de la santé humaine est assuré dans la définition et la mise en oeuvre de toutes les politiques et actions de la Communauté. Il convient d'établir un lien fort entre toutes les politiques communautaires ayant une incidence sur la santé et la stratégie communautaire en matière de santé publique. Dans le cadre du programme de santé publique, une tâche prioritaire sera de définir des critères et des méthodes pour évaluer les propositions d'action et les modalités de leur mise en oeuvre. Lors de l'élaboration de mesures à prendre dans le cadre du programme ainsi que d'actions et stratégies conjointes en liaison avec d'autres programmes et actions communautaires dans ce domaine, il convient de veiller à ce que ces autres politiques et actions communautaires comportent un aspect "santé" et soient étayées par une politique intersectorielle.
(21) La réalisation de l'objectif global et des objectifs généraux du programme requiert la coopération effective des États membres, leur plein engagement dans la mise en oeuvre des actions communautaires et la participation des institutions, des associations, des organisations et des organismes du secteur de la santé, ainsi que de la population dans son ensemble. Afin de garantir la durabilité et l'efficacité des investissements et des capacités existant dans la Communauté, il y a lieu d'utiliser les réseaux établis sur le plan communautaire ou national pour réunir l'expertise et l'expérience des États membres en ce qui concerne l'application de méthodes efficaces de mise en oeuvre des activités de prévention et de promotion de la santé et des critères de qualité. Il convient d'assurer un dialogue avec les principaux partenaires qui travaillent à améliorer la santé publique et d'intégrer leurs compétences dans une base de connaissances efficace et transparente au niveau communautaire. Il convient d'instaurer, par le biais de mécanismes appropriés tels que des forums sur la santé, une coopération avec les organes et les organisations non gouvernementales actifs dans le domaine de la santé.
(22) Conformément aux principes de subsidiarité et de proportionnalité énoncés à l'article 5 du traité, la Communauté n'intervient dans des domaines qui ne relèvent pas de sa compétence exclusive, tels que la santé publique, que si et dans la mesure où, en raison des dimensions ou des effets de l'action envisagée, ses objectifs peuvent être mieux réalisés au niveau communautaire. Les objectifs du programme ne peuvent être réalisés de manière suffisante par les États membres du fait de leur complexité, de leur caractère transnational et de l'absence de maîtrise complète, au niveau des États membres, des facteurs affectant la santé. Par conséquent, il convient que le programme soutienne et complète les actions et les mesures des États membres. Le programme peut apporter une importante valeur ajoutée à la promotion de la santé et des systèmes de santé dans la Communauté en soutenant les structures et les programmes qui renforcent les capacités des individus, des institutions, des associations, des organisations et des organismes dans le domaine de la santé en facilitant l'échange des expériences et des pratiques éprouvées et en servant de base à l'analyse commune des facteurs affectant la santé publique. Le programme peut aussi apporter une valeur ajoutée en cas de menaces à caractère transnational pour la santé publique, telles que des maladies infectieuses, des pollutions environnementales ou des contaminations alimentaires, dans la mesure où elles appellent la mise en oeuvre de stratégies et d'actions communes. Le programme permettra à la Communauté de contribuer à l'exécution des obligations que lui impose le traité dans le domaine de la santé publique, tout en respectant pleinement les responsabilités des États membres en matière d'organisation et de fourniture de services de santé et de soins médicaux. La présente décision ne va pas au-delà de ce qui est nécessaire pour atteindre ces objectifs.
(23) Les mesures prises dans le cadre du programme étayent la stratégie de la Communauté en matière de santé et produiront une valeur ajoutée communautaire en répondant aux besoins découlant des conditions et des structures mises en place par l'action communautaire dans d'autres domaines, en abordant les évolutions récentes, les nouvelles menaces et les nouveaux problèmes à l'égard desquels la Communauté serait le mieux à même de protéger sa population, en rapprochant les activités entreprises dans un relatif isolement et avec un impact limité au niveau national et en les complétant de manière à obtenir des résultats positifs pour la population de la Communauté, ainsi qu'en contribuant au renforcement de la solidarité et de la cohésion dans la Communauté. Il importe que la nouvelle stratégie en matière de santé et le programme d'action dans le domaine de la santé publique fournissent l'occasion de renforcer la dimension "citoyenne" de la politique communautaire dans le domaine de la santé.
(24) Afin d'assurer l'efficacité des actions menées pour faire face aux grands problèmes et menaces dans le domaine de la santé, en liaison avec d'autres politiques et actions communautaires, il y a lieu que le programme, tout en veillant à éviter les doubles emplois, prévoie la possibilité d'actions conjointes avec des programmes et des actions connexes de la Communauté. Le recours proactif à d'autres politiques communautaires, telles que les Fonds structurels et la politique sociale, pourrait avoir une incidence positive sur les facteurs déterminants pour la santé.
(25) Pour une mise en oeuvre efficace des mesures et des actions et pour l'obtention de l'impact voulu pour le programme, il convient d'assurer la comparabilité des données recueillies. La compatibilité et l'interopérabilité des systèmes et des réseaux d'échange d'informations et de données visant à promouvoir la santé publique constitueraient également un apport précieux, des efforts supplémentaires devant être consentis en faveur de ces objectifs. L'échange d'informations sur la base de données comparables et compatibles est d'une importance essentielle.
(26) En règle générale, il importe que les mesures et les actions relevant du programme prennent en compte le développement des nouvelles technologies et les applications de la télématique, en particulier, une coordination étroite s'impose avec les projets élaborés et mis en oeuvre dans le domaine de la santé publique dans le cadre du programme d'action intégré pour une Europe électronique (eEurope) et d'autres programmes pertinents, tout en évitant les doubles emplois et en veillant tout particulièrement à garantir un accès égal aux informations concernant la santé.
(27) Le Conseil européen de Feira a fait sien, en juin 2000, le plan d'action eEurope 2002 pour une société de l'information pour tous, qui, au chapitre de la santé en ligne, invite instamment les États membres à élaborer une infrastructure de systèmes conviviaux, validés et interopérables concernant l'éducation à la santé, la prévention des maladies et les soins médicaux. Il est essentiel que les nouvelles technologies de l'information soient utilisées de manière à ce que les citoyens aient le meilleur accès possible aux informations concernant la santé.
(28) Dans la mise en oeuvre du programme, il convient de tirer pleinement parti des résultats pertinents des programmes communautaires de recherche qui soutiennent la recherche dans les domaines couverts par le programme.
(29) L'expérience acquise à partir des diverses chartes en vigueur dans le domaine de la santé publique devrait être prise en considération.
(30) Lors de la mise en oeuvre du programme communautaire, il convient de respecter toutes les dispositions juridiques applicables dans le domaine de la protection des données à caractère personnel et d'instaurer des mécanismes assurant la confidentialité et la sécurité de ces données.
(31) Le programme devrait durer six ans afin de donner un laps de temps suffisant à la mise en oeuvre de mesures permettant d'atteindre ses objectifs.
(32) Il est essentiel que la Commission assure la mise en oeuvre du programme en étroite coopération avec les États membres. Pour obtenir des informations et des avis scientifiques pour la mise en oeuvre du programme, il est souhaitable d'instaurer une coopération avec des scientifiques et des experts dotés d'un prestige international.
(33) Il y a lieu d'assurer la cohérence et la complémentarité entre les actions à mettre en oeuvre dans le cadre du programme et celles envisagées ou mises en oeuvre dans le cadre d'autres politiques et actions, compte tenu, en particulier, de la nécessité d'assurer un niveau élevé de protection de la santé humaine dans la définition et la mise en oeuvre de toutes les politiques et actions de la Communauté.
(34) Il convient d'assurer une étroite coopération et une étroite consultation avec les organismes communautaires chargés de l'évaluation des risques, du contrôle et de la recherche dans les domaines de l'alimentation et de la sécurité alimentaire, de la protection de l'environnement et de la sécurité des produits.
(35) La présente décision établit, pour l'ensemble de la durée du programme, une enveloppe financière qui constitue la référence privilégiée, au sens du point 33 de l'accord interinstitutionnel du 6 mai 1999 entre le Parlement européen, le Conseil et la Commission sur la discipline budgétaire et l'amélioration de la procédure budgétaire(22), pour l'autorité budgétaire dans le cadre de la procédure budgétaire annuelle. L'enveloppe financière devrait être conforme aux exigences et aux objectifs du programme.
(36) Le financement par d'autres politiques communautaires d'actions communes relevant du programme s'ajoute au cadre financier fixé pour le programme.
(37) Il est essentiel de prévoir la possibilité de réaffecter les ressources et d'adapter les actions dans le respect de la transparence nécessaire et des critères de sélection et de classement des priorités en fonction de l'ampleur du risque ou des retombées potentielles, des résultats de l'évaluation, des préoccupations du public, de la disponibilité d'interventions ou de la possibilité de leur développement, de la subsidiarité, de la valeur ajoutée et des retombées sur d'autres secteurs. Il est cependant nécessaire de maintenir un équilibre entre les trois objectifs du programme, en respectant une allocation équitable de l'enveloppe financière entre ces trois objectifs.
(38) Des actions pratiques revêtent une importance décisive afin de réaliser les objectifs du programme. Par conséquent, il convient de souligner l'importance d'actions pratiques lors de la mise en oeuvre du programme et de l'affectation de ses ressources.
(39) Il y a lieu d'arrêter les mesures nécessaires pour la mise en oeuvre de la présente décision en conformité avec la décision 1999/468/CE du Conseil du 28 juin 1999 fixant les modalités de l'exercice des compétences d'exécution conférées à la Commission(23).
(40) L'accord sur l'Espace économique européen (accord EEE) prévoit une plus grande coopération dans le domaine de la santé publique entre la Communauté européenne et ses États membres, d'une part, et les États de l'Association européenne de libre-échange qui participent à l'Espace économique européen (pays AELE/EEE), d'autre part. Il conviendrait également de prévoir l'ouverture du programme à la participation des pays associés d'Europe centrale et orientale, conformément aux conditions établies dans les accords européens, dans leurs protocoles additionnels et dans les décisions des conseils d'association respectifs, à celle de Chypre, sur la base de crédits supplémentaires conformément aux modalités à convenir avec ce pays, ainsi qu'à celle de Malte et de la Turquie, sur la base de crédits supplémentaires, conformément aux dispositions du traité.
(41) Il convient d'associer activement les pays candidats à l'adhésion à l'élaboration et à la mise en oeuvre du présent programme et d'examiner la question d'une approche stratégique pour la santé dans ces pays, notamment en ce qui concerne les problèmes spécifiques qu'ils connaissent.
(42) Lors de l'adhésion de nouveaux États membres, il convient que la Commission établisse un rapport sur les conséquences de ces adhésions sur le programme.
(43) Il y a lieu de favoriser la coopération avec des pays tiers et avec les organisations internationales compétentes dans le domaine de la santé, telles que l'OMS, le Conseil de l'Europe et l'Organisation de coopération et de développement économiques (OCDE), non seulement en matière de collecte et d'analyse des données (y compris des indicateurs), mais également dans le domaine de la promotion de la santé au niveau intersectoriel, de façon à garantir la rentabilité, à éviter la duplication des activités et des programmes et à assurer la synergie et l'interaction, en tenant compte notamment des modalités spécifiques de coopération telles celles qui existent entre l'OMS et la Commission.
(44) Pour accroître la valeur et l'impact du programme, il y a lieu que les mesures prises fassent l'objet d'un contrôle et d'évaluations à intervalles réguliers, y compris des évaluations confiées à des organes extérieurs indépendants. Il importe qu'il soit possible d'adapter ou de modifier le programme, compte tenu de ces évaluations et des évolutions susceptibles de se produire dans le contexte général de l'action communautaire dans le domaine de la santé et dans des domaines connexes. Il convient que le Parlement européen soit informé des programmes de travail annuels élaborés par la Commission.
(45) Le programme d'action communautaire dans le domaine de la santé publique s'appuie sur les activités et les huit programmes du cadre précédent ainsi que sur le réseau de surveillance épidémiologique et de contrôle des maladies transmissibles dans la Communauté et poursuit l'ensemble des objectifs et des mesures définis dans le cadre de ces activités et programmes, sous forme d'une stratégie globale et intégrée de santé. Les décisions concernant ces huit programmes étant couvertes par le nouveau programme, il y a lieu de les abroger à compter du 31 décembre 2002,
DÉCIDENT:
Article premier
Établissement du programme
1. La présente décision établit un programme d'action communautaire dans le domaine de la santé publique, ci-après dénommé "programme".
2. Le programme est mis en oeuvre dans la période allant du 1er janvier 2003 jusqu'au 31 décembre 2008.
Article 2
Finalité et objectifs généraux
1. Le programme, qui complète les politiques nationales, a pour objet de protéger la santé humaine et d'améliorer la santé publique.
2. Le programme a pour objectifs généraux:
a) d'améliorer l'information et les connaissances en vue d'une meilleure santé publique;
b) de renforcer la capacité à réagir rapidement et de manière coordonnée aux menaces pour la santé;
c) de promouvoir la santé et de prévenir les maladies en prenant en compte les facteurs déterminants pour la santé à travers toutes les politiques et activités.
3. Le programme contribue ainsi à:
a) garantir, lors de la définition et de la mise en oeuvre de toutes les politiques et actions communautaires, un niveau élevé de protection de la santé humaine, par la promotion d'une stratégie intégrée et intersectorielle en matière de santé;
b) remédier aux inégalités dans le domaine de la santé;
c) encourager la coopération entre les États membres dans les domaines relevant de l'article 152 du traité.
Article 3
Actions et activités communautaires
1. La poursuite des objectifs généraux du programme énoncés à l'article 2 s'effectue au moyen des actions énumérées à l'annexe.
2. Ces actions sont mises en oeuvre en étroite coopération avec les États membres, par le biais d'un soutien aux activités de nature transversale, auxquelles il peut être recouru pour mettre en oeuvre lesdites actions en tout ou en partie et qui peuvent, au besoin, être associées. Ces activités se présentent comme suit.
a) Activités liées aux systèmes de surveillance et de réaction rapide
i) activités des réseaux mises en oeuvre par des structures désignées par les États membres et autres activités d'intérêt communautaire visant à assurer une surveillance sanitaire et à fournir des informations nationales ainsi que des données au niveau communautaire, à l'appui des objectifs du programme;
ii) activités visant à écarter les menaces pour la santé, y compris les grandes maladies, et à réagir à des situations imprévues, à permettre des enquêtes et à coordonner les réponses;
iii) conception, mise en place et gestion d'arrangements structurels appropriés assurant la coordination et l'intégration des réseaux de surveillance sanitaire et de réaction rapide face aux menaces pour la santé;
iv) développement de liens appropriés entre les actions concernant les systèmes de surveillance et les systèmes de réaction rapide.
b) Activités relatives aux facteurs déterminants pour la santé
Élaboration et mise en oeuvre d'activités de promotion de la santé et de prévention des maladies à travers toutes les politiques communautaires et, éventuellement, avec la participation d'organisations non gouvernementales, de projets novateurs ou pilotes et de réseaux entre institutions et activités nationales.
c) Activités dans le domaine législatif
i) travaux préparatoires en vue de l'élaboration d'instruments législatifs communautaires dans le domaine de la santé publique;
ii) évaluation de l'incidence de la législation communautaire sur la santé;
iii) coordination de la position de la Communauté et de ses États membres dans les enceintes où les questions touchant à la santé sont débattues.
d) Activités liées à la consultation, aux connaissances et à l'information
i) élaboration et diffusion auprès des autorités compétentes des États membres, des professionnels de la santé et d'autres secteurs, ainsi que, le cas échéant, d'autres acteurs concernés et du public, d'informations et de connaissances relatives à la santé, y compris des statistiques, des rapports, des études, des analyses et des avis sur des questions d'intérêt commun pour la Communauté et les États membres;
ii) information et consultation sur la santé et les questions touchant à la santé au niveau de la Communauté, avec la participation de tous les acteurs concernés, tels que les associations de patients, les professionnels de la santé, le personnel soignant, les syndicats, les partenaires sociaux et les organisations non gouvernementales actives dans le domaine de la santé publique;
iii) confrontation d'expériences et échange d'informations sur les questions touchant à la santé entre la Communauté et les autorités et organisations compétentes des États membres;
iv) encouragement de l'enseignement et de la formation professionnelle dans le domaine de la santé publique pertinents pour les objectifs du programme;
v) mise en place et exploitation de réseaux en vue d'échanger des informations sur les meilleures pratiques dans le domaine de la santé publique et sur l'efficacité des politiques de santé;
vi) collecte d'informations et d'avis scientifiques auprès de scientifiques et d'experts de haut niveau;
vii) soutien et promotion des activités menées par la Communauté et les États membres concernant les bonnes pratiques et des orientations correctes pour la santé publique, fondées sur des données scientifiques.
e) Promotion de la coordination, au niveau européen, des organisations non gouvernementales qui développent des activités définies comme étant prioritaires dans le cadre du programme. Ces organisations peuvent agir soit individuellement, soit avec plusieurs associations coordonnées.
Article 4
Stratégies et actions conjointes
Afin d'assurer, lors de la définition et de la mise en oeuvre de toutes les politiques et actions communautaires, un niveau élevé de protection de la santé humaine, la réalisation des objectifs du programme peut se faire sous la forme de stratégies et d'actions conjointes par l'instauration de liens, d'une part, avec les programmes et les actions communautaires pertinents, notamment dans le domaine de la protection des consommateurs, de la protection sociale, de la santé et de la sécurité sur le lieu de travail, de l'emploi, de la recherche et du développement technologique, du marché intérieur, de la société de l'information et de la technologie de l'information, des statistiques, de l'agriculture, de l'éducation, des transports, de l'industrie et de l'environnement, et, d'autre part, avec les actions entreprises par le Centre commun de recherche et d'autres organisations communautaires concernées, avec lesquelles la coopération est encouragée.
Article 5
Mise en oeuvre du programme
1. La Commission, en étroite coopération avec les États membres, veille à la mise en oeuvre des actions décrites dans le programme, conformément à l'article 9 et en assurant le déroulement harmonieux et équilibré du programme.
2. Pour faciliter cette mise en oeuvre, la Commission assure, par des arrangements structurels appropriés associant étroitement les États membres, la coordination et l'intégration de réseaux de surveillance sanitaire et de réaction rapide face aux menaces pour la santé.
3. La Commission et les États membres prennent les mesures appropriées, dans le cadre de leurs domaines de compétence respectifs, pour assurer le déroulement efficace du programme et mettre en place, au niveau de la Communauté et des États membres, des mécanismes permettant d'atteindre les objectifs du programme. Ils veillent à ce que les actions bénéficiant d'un soutien au titre du programme fassent l'objet d'une information adéquate et à ce que la participation soit la plus large possible pour les actions devant être mises en oeuvre par des autorités locales ou régionales ou par des organisations non gouvernementales.
4. La Commission, en étroite coopération avec les États membres, s'efforce d'assurer la comparabilité des données et des informations et, si possible, la compatibilité et l'interopérabilité des systèmes et des réseaux d'échange de données et d'informations concernant la santé.
5. Lors de la mise en oeuvre du programme, la Commission, en collaboration avec les États membres, veille au respect de toutes les dispositions légales applicables dans le domaine de la protection des données à caractère personnel et, le cas échéant, à l'instauration de mécanismes assurant la confidentialité et la sécurité de ces données.
6. La Commission, en étroite coopération avec les États membres, assure la transition entre les actions qui sont menées dans le cadre des programmes de santé publique adoptés au moyen des décisions visées à l'article 13 et qui s'inscrivent dans les priorités du présent programme et les actions à mettre en oeuvre au titre de celui-ci.
Article 6
Cohérence et complémentarité
La Commission veille à la cohérence et à la complémentarité entre les actions à mettre en oeuvre au titre du programme et celles mises en oeuvre dans le cadre d'autres politiques et activités de la Communauté, y compris les politiques visées à l'article 4. La Commission indique notamment les propositions qui sont particulièrement pertinentes par rapport aux objectifs et aux actions du présent programme et informe le comité visé à l'article 9 de la manière dont les considérations sanitaires sont prises en compte dans ces propositions et de l'incidence que celles-ci devraient avoir sur la santé.
Article 7
Financement
1. L'enveloppe financière pour l'exécution du programme, pour la période visée à l'article 1er, est établie à 312 millions d'euros.
Les dépenses occasionnées par l'aide technique et administrative en rapport avec les arrangements structurels visés à l'article 3, paragraphe 2, point a) iii), et les activités en découlant, sont financées par le budget global alloué au programme.
2. Les crédits annuels sont autorisés par l'autorité budgétaire dans la limite des perspectives financières.
Article 8
Modalités de mise en oeuvre
1. Les mesures nécessaires pour la mise en oeuvre de la présente décision concernant les matières énumérées ci-après sont arrêtées en conformité avec la procédure de gestion visée à l'article 9, paragraphe 2:
a) le calendrier annuel de mise en oeuvre du programme, fixant les priorités à respecter et les actions à entreprendre, y compris la répartition des ressources;
b) les modalités, critères et procédures permettant de sélectionner et de financer les actions du programme;
c) les modalités permettant de mettre en oeuvre les stratégies et les actions conjointes visées à l'article 4;
d) les modalités permettant d'évaluer le programme conformément à l'article 12;
e) les modalités permettant de concevoir tous les arrangements structurels chargés de coordonner la surveillance sanitaire et la réaction rapide face aux menaces pour la santé;
f) les modalités de la transmission, de l'échange et de la diffusion d'informations et de réaction rapide face aux menaces pour la santé dans le cadre du programme, sans préjudice des mesures de mise en oeuvre appliquées au titre de la décision n° 2119/98/CE.
2. Pour tous les autres aspects, les mesures que nécessite la mise en oeuvre de la présente décision sont adoptées conformément à la procédure de consultation visée à l'article 9, paragraphe 3.
Article 9
Comité
1. La Commission est assistée par un comité.
2. Dans le cas où il est fait référence au présent paragraphe, les articles 4 et 7 de la décision 1999/468/CE s'appliquent, dans le respect des dispositions de l'article 8 de celle-ci.
La période prévue à l'article 4, paragraphe 3, de la décision 1999/468/CE est fixée à deux mois.
3. Dans le cas où il est fait référence au présent paragraphe, les articles 3 et 7 de la décision 1999/468/CE s'appliquent, dans le respect des dispositions de l'article 8 de celle-ci.
4. Le comité adopte son règlement intérieur.
Article 10
Participation des pays de l'AELE/EEE, des pays associés d'Europe centrale et orientale, de Chypre, de Malte et de la Turquie
Le programme est ouvert à la participation:
a) des pays de l'AELE/EEE, conformément aux conditions fixées dans l'accord sur l'Espace économique européen;
b) des pays associés d'Europe centrale et orientale, conformément aux conditions fixées dans les accords européens, dans leurs protocoles additionnels et dans les décisions des conseils d'association respectifs;
c) de Chypre, dont la participation est financée par des crédits supplémentaires selon des procédures à convenir avec ce pays;
d) de Malte et de la Turquie, dont la participation est financée par des crédits supplémentaires conformément aux dispositions du traité.
Article 11
Coopération internationale
Lors de la mise en oeuvre du programme, on encourage, conformément à la procédure fixée à l'article 9, paragraphe 3, la coopération avec les pays tiers ainsi qu'avec les organisations internationales compétentes dans le domaine de la santé publique, notamment l'Organisation mondiale de la santé, le Conseil de l'Europe et l'Organisation de coopération et de développement économiques, ou susceptibles d'avoir une incidence sur la santé publique, comme l'Organisation mondiale du commerce et l'Organisation des Nations unies pour l'alimentation et l'agriculture. Il y aura lieu notamment de coordonner le système d'information sanitaire et les moyens de réaction aux menaces pour la santé avec les activités de l'Organisation mondiale de la santé, chaque fois que cela est approprié et possible.
Article 12
Contrôle, évaluation et diffusion des résultats
1. La Commission, en étroite coopération avec les États membres, suit régulièrement, le cas échéant avec l'aide d'experts, la mise en oeuvre des actions du programme à la lumière des objectifs. Chaque année, elle fait rapport à ce sujet au comité. La Commission transmet au Parlement européen et au Conseil une copie de ses constatations principales.
2. À la demande de la Commission, les États membres transmettent des informations sur la mise en oeuvre et l'incidence du programme.
3. Au plus tard à la fin de la quatrième année du programme, la Commission fait procéder par des experts compétents indépendants à une évaluation externe de la mise en oeuvre du programme et des résultats obtenus au cours des trois premières années de celui-ci. Elle évalue également l'incidence qu'il a eue sur la santé et l'efficacité de l'utilisation des ressources, ainsi que la cohérence et la complémentarité du programme avec d'autres programmes, actions et initiatives pertinents mis en oeuvre dans le cadre d'autres politiques et activités de la Communauté. La Commission communique les conclusions de ces évaluations, assorties de ses observations, au Parlement européen, au Conseil, au Comité économique et social et au Comité des régions. Au plus tard à la fin de l'année suivant l'achèvement du programme, la Commission présente également aux mêmes institutions et organes un rapport final concernant la mise en oeuvre du programme.
4. La Commission met les résultats des actions entreprises et les rapports d'évaluation à la disposition du public.
Article 13
Abrogation
Les décisions suivantes sont abrogées le 31 décembre 2002:
décision n° 645/96/CE, décision n° 646/96/CE, décision n° 647/96/CE, décision n° 102/97/CE, décision n° 1400/97/CE, décision n° 372/1999/CE, décision n° 1295/1999/CE et décision n° 1296/1999/CE.
Article 14
Entrée en vigueur
La présente décision entre en vigueur le jour de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes.
Fait à Bruxelles, le 23 septembre 2002.