NAŘÍZENÍ KOMISE (EU) č. 1242/2009
ze dne 16. prosince 2009
o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky
EVROPSKÁ KOMISE,
s ohledem na Smlouvu o Evropské unii a Smlouvu o fungování Evropské unie,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (dále jen „základní nařízení“) (1), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. ŘÍZENÍ
1.1 Zahájení řízení
(1)
Evropská komise dne 18. března 2009 oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) oznámila zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu některých systémů pro snímání nákladu pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Společenství.
(2)
Antidumpingové řízení bylo zahájeno v návaznosti na podnět podaný dne 2. února 2009 výrobcem ve Společenství, společností Smiths Detection Group Limited (dále jen „žadatel“), představujícím podstatnou část, v tomto případě více než 80 %, celkové výroby některých systémů pro snímání nákladu ve Společenství. Tento podnět obsahoval důkazy o dumpingu a podstatné újmě způsobené tímto dumpingem, které byly považovány za dostatečné pro zahájení řízení.
1.2 Strany dotčené řízením
(3)
O zahájení řízení Komise úředně vyrozuměla žadatele, ostatní známé výrobce ve Společenství, jediného známého vyvážejícího výrobce v ČLR, zástupce dotčené vyvážející země a výrobce ve Spojených státech amerických (dále jen „USA“), které byly vybrány jako srovnatelná země. Komise se mimoto obrátila na všechny známé uživatele dotčeného/obdobného výrobku ve Společenství. Zúčastněné strany měly možnost předložit písemně svá stanoviska a požádat o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají zvláštní důvody ke slyšení, byly vyslechnuty.
(4)
Aby bylo jedinému známému vyvážejícímu výrobci v ČLR umožněno předložit žádost o tržní zacházení nebo o individuální zacházení, pokud o to projeví zájem, zaslala Komise formuláře žádosti vyvážejícímu výrobci, o němž bylo známo, že se ho řízení týká, a orgánům ČLR. Jediný známý vyvážející výrobce v ČLR nepožádal o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení, požádal však o individuální zacházení.
(5)
Komise zaslala dotazníky všem stranám, o nichž bylo známo, že se jich řízení týká, a všem ostatním stranám, které o to požádaly ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení.
(6)
Komise obdržela odpovědi na dotazník od jediného známého čínského vyvážejícího výrobce, dvou výrobců ve Společenství, od jednoho výrobce v USA, které byly vybrány jako srovnatelná země, a od devíti uživatelů ve Společenství.
(7)
Komise si vyžádala a ověřila všechny informace, které považovala za nezbytné za účelem přijetí rozhodnutí o přiznání tržního zacházení / individuálního zacházení a k předběžnému stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. V prostorách následujících společností se uskutečnily inspekce na místě:
a)
výrobci ve Společenství
Smiths Heimann SAS, Vitry (Francie) a Smiths Heimann GmbH, Wiesbaden (Německo), obě společnosti jsou ve spojení se společností Smiths Detection Group Limited
b)
vyvážející výrobce v ČLR
Nuctech Company Limited, Peking, Čínská lidová republika
(8)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážejícího výrobce v ČLR, který nepožádal o tržní zacházení, se inspekce na místě s cílem stanovit běžnou hodnotu na základě údajů ze srovnatelné země, v tomto případě USA, uskutečnila v prostorách této společnosti:
Rapiscan Systems Inc., Torrance, CA, USA.
1.3 Období šetření a posuzované období
(9)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2007 do 31. prosince 2008 (dále jen „období šetření“ nebo „OŠ“). Zkoumání trendů významných pro posouzení újmy, se týkalo období od 1. ledna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“). Pokud jde o délku období šetření, podotýká se, že 18měsíční lhůta byla vybrána kvůli zvláštnostem trhu s dotčeným/obdobným výrobkem, tj. existenci postupů pro zadávání veřejných zakázek / nabídkových řízení, což znamená, že trvá dlouhou dobu, než se transakce uskuteční, a že transakcí je poměrně málo.
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1 Dotčený výrobek
(10)
Dotčeným výrobkem jsou systémy pro snímání nákladu využívající neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření alfa, beta nebo gama, v současnosti kódů KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00, a motorová vozidla vybavená takovými systémy, v současnosti kódu KN ex 8705 90 90, pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „dotčený výrobek“).
(11)
Tyto snímače představují technicky vyspělé kontrolní systémy pro monitorování nákladu. Pomáhají zvýšit bezpečnost a ochranu tím, že odhalují mimo jiné zásilky výbušnin, zbraní, radioaktivního materiálu, omamných látek a pašovaného nebo padělaného zboží. Jsou důležitým nástrojem celních správ a přístavních orgánů a rovněž některých společností zajišťujících leteckou nákladní přepravu a jiných soukromých subjektů, které se zaměřují na otázky bezpečnosti a ochrany, a slouží ke zjištění podezřelého zboží v neotevřeném nákladu přepravovaném po moři, po silnici, letecky nebo po železnici.
(12)
Dotčený výrobek existuje v různých konfiguracích v závislosti na předmětu, který má být snímán, a na tom, zda má být zařízení mobilní nebo statické. Hlavní konfigurace jsou tyto: pevné systémy (které jsou trvale nainstalovány na určeném místě), přemístitelné systémy (což jsou lehké systémy pro snímání, které se pohybují po kolejnicích a lze je přemístit), kolejové systémy, mobilní systémy (které mají snímače zabudované v motorovém vozidle), průjezdné systémy a portálové systémy. V rámci stejné konfigurace mají systémy pro snímání nákladu stejné obecné fyzické, technické a funkční vlastnosti, z hlediska užití slouží k naprosto stejným účelům, jsou prodávány výhradně konečným uživatelům a vyráběny pomocí stejného druhu zařízení.
(13)
Jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce uvedl, že by se definice dotčeného výrobku měla výrazně omezit a měla by zahrnovat pouze určité systémy pro snímání nákladu využívajících rentgenové záření, a sice pevně nainstalované systémy pro snímání nákladů využívající rentgenové záření (se zdrojem více než 450 KeV), přičemž by měly být vyloučeny systémy, jejichž součástí je technologie založená na propojené dvojí energii záření (Interlaced Dual Energy (IDE)), binokulární stereoskopické technologii (BS) a technologii rychlého snímání. Bylo uvedeno, že některé technologie nejsou pro snímače nákladu vhodné z vědeckého nebo technického hlediska. Uvádělo se, že v některých případech se technologie, konečné užití a představy spotřebitelů liší. Společnost uvedla, že u snímačů nákladu nelze z vědeckého nebo technického hlediska použít technologie založené na alfa nebo beta záření. Tvrdila rovněž, že snímače nákladu s technologií založenou na neutronovém nebo gama záření nejsou ve Společenství vyráběny. Tato společnost rovněž uvedla, že se některé snímače liší (konkrétně mobilní snímače nákladu, snímače nákladu s technologií založenou na rychlém snímání, snímače nákladu s technologií IDE a snímače nákladu s technologií BS, snímače nákladu s určitou úrovní energie), a nelze je tudíž považovat za dotčený výrobek. Společnost rovněž tvrdila, že se určité druhy výrobku liší a že se některé druhy výrobku nevyrábějí v ČLR nebo ve Společenství.
(14)
Šetřením bylo prokázáno, že ve snímačích nákladu lze použít všechny technologie zahrnuté v definici výrobku a že všechny druhy výrobku slouží stejnému účelu, kterým je snímání nákladu pomocí stejné hlavní základní vlastnosti, tj. emise záření při snímání nákladu. Z tohoto důvodu nemohou změny zdroje nebo úrovně energie a rovněž větší vhodnost některých technologií pro určité druhy předmětů, jež mají být snímány (např. organické látky), odůvodnit vyloučení určitého druhu výrobku. Všechny druhy výrobku bez ohledu na technologii slouží uživateli výrobku ke stejnému jedinému účelu, kterým je snímání nákladu. Výzvy k předkládání nabídek zveřejňované v Evropské unii navíc obvykle nevylučují žádný typ technologie, bez ohledu na to, kde je odpovídající výrobek vyráběn. Zdá se rovněž, že technologie založené na alfa nebo beta záření lze použít ke snímání určitého druhu nákladu. Pokud jde o druhy výrobku, které nejsou vyráběny v Evropské unii, podotýká se, že toto není samo o sobě důležité. Ze stálé praxe orgánů vyplývá, že definice výrobku je založena na tom, zda mají různé druhy výrobku stejné základní fyzické a technické vlastnosti a v zásadě stejné konečné užití. Omezení definice výrobku pouze na naprosto stejné druhy výrobku vyráběné výrobním odvětvím Společenství by znamenalo neúčinnost definice výrobku a případného antidumpingového opatření. Co se týká tvrzení, že by určité snímače nákladu využívající rentgenové záření měly být vyloučeny pouze z toho důvodu, že jsou spojeny s určitými typy technologií, je nutno uvést, že existence jakékoli dodatečné vlastnosti nebo funkce snímače nákladu využívajícího rentgenové záření nezpochybňuje skutečnost, že se tento výrobek používá stejným způsobem jako všechny ostatní druhy dotčeného výrobku a má stejné základní fyzické a technické vlastnosti. Co se týká rozlišování mezi mobilními a pevně nainstalovanými systémy pro snímání nákladu, je třeba podotknout, že oba druhy slouží stejnému účelu, využívají stejnou základní technologii a u obou systémů je technologie snímání součástí širší struktury, a to vozidla nebo stálého zařízení. Pokud jde o úrovně energie, je třeba zmínit, že při snímání nákladu se využívají nízké i vysoké úrovně energie, a proto mají všechny druhy výrobku stejné hlavní fyzické a technické vlastnosti, za předpokladu, že úroveň energie je v mezích stanovených v oznámení o zahájení řízení. Bylo by proto nelogické vyloučit snímače nákladu s určitou úrovní energie, zejména s přihlédnutím ke skutečnosti, že výzvy k předkládání nabídek obvykle nestanoví úroveň energie, a je na dodavateli snímačů nákladu, aby ve své nabídce určil vhodnou úroveň. Pro účely tohoto šetření se tudíž všechny existující druhy považují za jeden výrobek.
(15)
Uvádělo se rovněž, že vzhledem ke skutečnosti, že žadatel nevyrábí hlavní součást dotčeného výrobku (tj. urychlovač), neměl by být považován za výrobce. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že snímače nákladu a urychlovače jsou odlišné výrobky. Výroba urychlovačů představuje jiný druh činnosti, jelikož urychlovače se používají v řadě různých odvětví a aplikací. Snímání nákladu představuje pouze jeden typ užití urychlovačů. Výrobci snímačů nákladu na celém světě obvykle urychlovače nevyrábějí. Pokud je Komisi známo, pouze společnost Nuctech je vertikálně integrovaná a vyrábí rovněž konečný výrobek.
2.2 Obdobný výrobek
(16)
Bylo zjištěno, že dotčený výrobek z ČLR, výrobek vyráběný a prodávaný na domácím trhu v USA, které sloužily jako srovnatelná země, a výrobek vyráběný a prodávaný ve Společenství výrobním odvětvím Společenství jsou totožné, pokud jde o celkové obecné fyzické a technické vlastnosti. Mezi těmito výrobky mimoto neexistuje žádný rozdíl v užití. To potvrzuje skutečnost, že výrobky obvykle soutěží ve veřejných nabídkových řízeních, při nichž musí splňovat stejné standardní požadavky. Tato nabídková řízení jsou vyhlašována státními orgány (obvykle celními orgány, které jsou kupci/uživateli výrobku). Nabídková řízení obsahují podrobné specifikace výrobku, jenž má být dodán, někdy spojené s konkrétními požadavky, pokud jde o instalaci, servisní podporu a údržbu. Jakákoli nabídka předložená výrobcem v rámci nabídkového řízení obvykle znamená, že konkurenční výrobky mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a užití. Vzhledem k průhlednosti trhu s ohledem na velikost (malý objem transakcí) a počet účastníků (nízký počet účastníků) a přísným požadavkům stanoveným ve výzvách k předkládání nabídek je možnost rozlišení výrobků značně omezená.
(17)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že všechny typy systémů pro snímání nákladu jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Obecná metodika
(18)
Pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR byla použita následující obecná metodika.
3.2 Tržní zacházení
(19)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se při antidumpingových šetřeních týkajících se dovozu z ČLR běžná hodnota stanoví podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku v případě vyvážejících výrobců, kteří prokázali, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
(20)
Jak je však objasněno ve (4). bodě odůvodnění, jediný spolupracující vyvážející výrobce v ČLR požádal pouze o individuální zacházení. Tato kritéria nebyla proto šetřena.
3.3 Individuální zacházení
(21)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země, na které se vztahují ustanovení uvedeného článku, stanoví případné celostátní clo, ledaže jsou společnosti schopny prokázat, že splňují všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Tato kritéria jsou v krátkosti a pouze pro orientaci uvedena níže:
-
v případě plného nebo částečného zahraničního vlastnictví daných podniků nebo společných podniků (joint ventures) mohou svobodně repatriovat základní kapitál a zisky;
-
vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky byly svobodně určeny,
-
většinu akcií vlastní soukromé osoby a státní úředníci zasedající ve správní radě nebo zastávající klíčové řídící funkce jsou buď v menšině, nebo společnost je dostatečně nezávislá na státní intervenci,
-
převod směnných kurzů se provádí podle tržních kurzů a
-
státní intervence není takového rozsahu, aby umožňovala obcházení individuálních antidumpingových opatření.
(22)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce v ČLR požádal o individuální zacházení a poskytl veškeré informace nezbytné pro posouzení jeho žádosti ve stanovených lhůtách.
(23)
Na základě dostupných informací, které byly ověřeny při inspekci na místě, bylo zjištěno, že existuje velká pravděpodobnost státní intervence do obchodních činností této společnosti s ohledem na dotčený výrobek. Jediný spolupracující vyvážející výrobce v ČLR nebyl schopen prokázat, že je dostatečně nezávislý na státní intervenci, jelikož jeho ovládajícím akcionářem je dceřiná společnost čínské státní univerzity. Jakékoli změny ve struktuře akcií společnosti musí být mimoto předem schváleny státními orgány, jelikož v zapsaném kapitálu společnosti byla použita státní aktiva. Komise rovněž zjistila existenci smlouvy spojené s mezivládní dohodou mezi ČLR a jinou třetí zemí. To je dalším signálem určité formy státní intervence s ohledem na obchodní činnosti společnosti, a zejména schopnost svobodně určovat vývozní ceny a množství a prodejní a dodací podmínky.
(24)
V tomto ohledu se připomíná, že dotyčná čínská společnost je jediným vyvážejícím výrobcem dotčeného výrobku v ČLR. Případné stanovené individuální clo bude tedy rovněž clem celostátním, jelikož antidumpingové clo je na nediskriminačním základě ukládáno z dovozu dotčeného výrobku z jediného zdroje vyrábějícího dotčený výrobek v ČLR, u nějž bylo zjištěno, že je dumpingový a působí újmu.
(25)
Vzhledem k výše uvedeným zjištěním a rovněž s ohledem na skutečnost, že pro dotčený výrobek není možné získat přesné dovozní/vývozní statistiky prostřednictvím harmonizovaného systému a kombinované nomenklatury, je předběžně stanoveno, že jedinému spolupracujícímu vyvážejícímu výrobci nemohlo být přiznáno individuální zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
3.4 Běžná hodnota
3.4.1 Srovnatelná země
(26)
Podle čl. 7 odst. 2 písm. a) základního nařízení se v případě dovozu ze zemí bez tržního hospodářství a nepřiznání tržního zacházení pro země uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení běžná hodnota stanoví na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(27)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla svůj záměr použít Spojené státy americké (USA) jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
(28)
Připomínky byly obdrženy od jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR, který se vyjádřil skepticky, pokud jde o použití USA jako vhodné srovnatelné země. Hlavním argumentem proti použití této srovnatelné země byl vysoce chráněný trh vládních zakázek v USA s důrazem na nákup amerických výrobků, což má za následek umělé ceny na trhu v USA.
(29)
Komise požádala o spolupráci výrobce v USA. Dopisy a příslušné dotazníky byly zaslány pěti známým společnostem uvedeným v podnětu. Ze všech těchto společností předložil pouze jeden výrobce včas veškeré informace potřebné ke stanovení běžné hodnoty a souhlasil se spoluprací při šetření.
(30)
Komise zaslala upomínky společnostem v USA, které byly zprvu kontaktovány. Komise si vyžádala připomínky týkající se výběru třetí země s tržním hospodářstvím rovněž od žadatele a jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR.
(31)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce v ČLR uvedl, že jedna společnost se sídlem v USA, která je ve spojení s žadatelem, nespolupracuje při šetření ve vybrané srovnatelné zemi. Tvrdil, že vzhledem ke skutečnosti, že dceřiná společnost ve srovnatelné zemi nespolupracuje, měl by se žadatel považovat za nespolupracující stranu a řízení by mělo být ukončeno. Žadatel uvedl, že jeho společnost ve spojení v USA není výrobcem ve smyslu antidumpingových pravidel Evropské unie, a proto ji v podnětu nezmínil.
(32)
Tvrzení předložená spolupracujícím vyvážejícím výrobcem nejsou přesvědčivá. Pouhé kapitálové propojení mezi výrobci ve Společenství a výrobci v možné srovnatelné zemi nelze považovat za významný faktor při výběru srovnatelné země. Rozhodující je, zda lze výrobu a prodej v zemi, o níž se uvažuje jako o možné srovnatelné zemi, považovat za reprezentativní s ohledem na vývoz z dotčené země za účelem stanovení běžné hodnoty. Žádný výrobce ve srovnatelné zemi není povinen spolupracovat při antidumpingovém šetření Komise. Mimoto nebyly předloženy žádné konkrétní informace, z nichž by vyplývalo, že nespolupráce ze strany společnosti se sídlem v USA, která je ve spojení s žadatelem, nepatřičně ovlivnila výsledek tohoto šetření. To je ještě více zřejmé vzhledem ke skutečnosti, že při šetření spolupracoval jeden výrobce v USA, který není ve spojení.
(33)
Šetřením bylo zjištěno, že USA jsou kromě ČLR a Společenství jediným trhem, na němž se dotčený/obdobný výrobek vyrábí. Bylo rovněž prokázáno, že USA mají konkurenční trh s obdobným výrobkem. Obdobný výrobek se prodává soukromým zákazníkům i veřejným subjektům.
(34)
Na veškerý prodej vládě USA se vztahuje „předpis o nákupech federálních orgánů“ (Federal Acquisition Regulation), který s ohledem na pořizování dodávek v zahraničí odkazuje na „zákon o nákupu amerických výrobků“ (Buy American Act). Na základě posledně zmíněného zákona upřednostňuje americká vláda při nákupech domácí výrobky, pokud vyvážející země nepodepsala vícestrannou Dohodu WTO o vládních zakázkách. Zákon o nákupu amerických výrobků obsahuje výjimky z obecného pravidla o pořizování domácích výrobků v případě veřejného zájmu a nedostupnosti. Jediný spolupracující vyvážející výrobce v ČLR uvedl, že předpis o nákupech federálních orgánů a zákon o nákupu amerických výrobků narušují nákup surovin, zvyšují pořizovací náklady, zejména pro společnosti se sídlem v zahraničí, a brání účinné hospodářské soutěži na trhu v USA.
(35)
Na základě dostupných informací bylo zjištěno, že se jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce v minulosti účastnil jednoho veřejného nabídkového řízení v USA. Šetření neprokázalo žádný důvod vedoucí k závěru, že se zahraniční výrobci ze zemí, které jsou signatáři vícestranné Dohody WTO o vládních zakázkách, nemohou účastnit veřejných nabídkových řízení v USA za stejných podmínek. Tvrzení, že USA nelze považovat za srovnatelnou zemi kvůli existenci předpisu o nákupech federálních orgánů, není tudíž možné uznat.
(36)
Při šetření bylo mimoto zjištěno, že objem výroby spolupracujícího výrobce v USA představuje podstatně více než 5 % objemu čínského vývozu dotčeného výrobku do Společenství. Pokud jde o kvalitu, technické specifikace a normy obdobného výrobku v USA, nebyly v porovnání s čínskými výrobky zjištěny žádné významné celkové rozdíly. Trh USA byl proto považován za dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR.
(37)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem byl vyvozen předběžný závěr, že USA představují vhodnou srovnatelnou zemi v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.4.2 Stanovení běžné hodnoty
(38)
Po výběru USA jako srovnatelné země byla běžná hodnota vypočítána na základě údajů ověřených v prostorách jediného spolupracujícího výrobce v USA.
(39)
Bylo zjištěno, že domácí prodej obdobného výrobku uskutečněný americkým výrobcem je reprezentativní ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Společenství jediným spolupracujícím vyvážejícím výrobcem v ČLR.
(40)
Bylo rovněž ověřeno, zda lze domácí prodej považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku, a to stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům. Ověření provedené u výrobce v USA prokázalo, že objem prodeje za čistou prodejní cenu, která se rovná jednotkové ceně nebo je vyšší, představoval více než 80 % celkového objemu prodaje. Běžná cena proto vycházela ze skutečné ceny na domácím trhu pro daný druh výrobku, vypočítané jako vážený průměr cen všech domácích prodejů tohoto druhu výrobku uskutečněných v průběhu období šetření bez ohledu na to, zda byly tyto prodeje ziskové, či nikoli.
(41)
Podotýká se, že v průběhu období šetření spolupracující výrobce v USA vyráběl a na trhu v USA prodával pouze jeden druh obdobného výrobku.
(42)
U druhů dotčeného výrobku, pro něž nebylo možno běžnou hodnotu vypočítat na základě údajů dostupných ve srovnatelné zemi, byla běžná hodnota stanovena na základě ověřených údajů od výrobního odvětví Společenství pro stejný druh výrobků. To se uskutečnilo v souladu s ustanovením čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení, v němž je uvedeno, že při stanovení běžné hodnoty v případě dovozu ze zemí bez tržního hospodářství lze jako jiný přiměřený základ použít náklady a ceny výrobního odvětví Společenství.
3.5 Vývozní cena
(43)
Jediný spolupracující vyvážející výrobce v ČLR uskutečnil vývoz do Společenství pouze pro orgány veřejné zprávy na základě udělení veřejných zakázek.
(44)
Šetřením bylo zjištěno, že účetnictví společnosti je nedostatečné, takže u řady transakcí nebylo možno s určitostí zjistit přesné údaje o vývozu a cenách. Zakázky udělené na základě nabídkových řízení zahrnovaly stavební práce na místě a náklady na instalaci a servis ve Společenství, jež nebylo vždy možno v účetnictví společnosti zpětně vysledovat, ačkoliv za normální situace by byly tyto údaje dostupné. Některé náklady související s vývozem se mimoto neprojevily přesně v účetních závěrkách společnosti, takže existovaly pochybnosti ohledně jejich úplnosti. Některé úpravy vývozních cen, jež byly nezbytné za účelem spravedlivého srovnání s běžnou hodnotou, nebylo proto možno stanovit s potřebnou mírou přesnosti.
(45)
Společnost byla informována o výše uvedených nedostatcích a o možnosti použít článek 18 základního nařízení při stanovení vývozní ceny dotčeného výrobku. Společnost byla požádána, aby se k tomuto vyjádřila, avšak obdržené připomínky byly obecné povahy a nezpochybňovaly zjištěné problémy.
(46)
Na základě výše uvedených skutečností byly vývozní ceny dotčeného výrobku stanoveny podle č. 18 odst. 1 základního nařízení na základě cen zaplacených za dotčený výrobek.
3.6 Srovnání
(47)
Srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou bylo provedeno na základě ceny ze závodu.
(48)
Za účelem zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení provedeny náležité úpravy o rozdíly, které mají vliv na ceny a srovnatelnost cen. V případě vyvážejícího výrobce v ČLR, jehož se týkalo šetření, byly provedeny úpravy ohledně rozdílů v nákladech na dopravu a pojištění, nákladech na balení, nákladech na úvěry, nákladech na záruku a jistotu, provize, nákladech na stavební práce, instalaci na místě a na servis v případě, že byly použitelné a odůvodněné. V tomto ohledu byly (jak je uvedeno v (45). bodě odůvodnění) ke zjištění servisních nákladů použity dostupné údaje podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení.
3.7 Dumpingové rozpětí
(49)
Dumpingové rozpětí pro jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR bylo v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení stanoveno na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých druhů výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajících druhů výrobku stanovenou výše uvedeným způsobem.
(50)
Podle údajů dostupných z podnětu a od spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce neexistují v ČLR žádní jiní známí výrobci dotčeného výrobku. Celostátní dumpingové rozpětí, jež má být stanoveno pro ČLR, se proto musí rovnat dumpingovému rozpětí zjištěnému u jediného spolupracujícího vyvážejícího výrobce v ČLR.
(51)
Celostátní úroveň dumpingu pro ČLR byla předběžně stanovena ve výši 36,6 % z ceny CIF na hranice Společenství před proclením.
4. ÚJMA
4.1 Výroba ve Společenství
(52)
Šetřením bylo zjištěno, že obdobný výrobek ve Společenství vyrábějí dva výrobci ve Společenství s výrobními závody ve Francii, Německu a Spojeném království.
(53)
Výroba výše uvedených společností tvoří celkovou výrobu ve Společenství.
(54)
Připomíná se, že v tomto případě existují pouze dva výrobci ve Společenství a jeden vyvážející výrobce, kteří představují hlavní podíl na trhu Společenství. V zájmu ochrany obchodních informací proto nelze uvést přesné číselné údaje. Za daných okolností jsou ukazatele uvedeny ve formě indexu nebo rozpětí.
4.2 Definice výrobního odvětví Společenství
(55)
Podnět byl podán jménem jednoho výrobce ve Společenství představujícího více než 80 % celkové známé výroby obdobného výrobku ve Společenství.
(56)
Druhý výrobce ve Společenství zpočátku při šetření spolupracoval a poskytl odpověď na dotazník, později však aktivní účast v šetření ukončil.
4.3 Spotřeba Společenství
(57)
Připomíná se, že pro dotčený výrobek nejsou k dispozici přesné dovozní statistiky Eurostatu. Všechny zúčastněné strany byly požádány, aby poskytly informace o spotřebě Společenství. Údaje byly pokud možno ověřeny pomocí dostupných informací od výrobců dotčeného výrobku v Číně a USA, uživatelů v Evropské unii a rovněž informací o zakázkách a nabídkách, o něž výrobní odvětví Společenství přišlo na trhu Společenství. Spotřeba Společenství byla tudíž stanovena na základě objemu prodeje obdobného výrobku vyrobeného výrobním odvětvím Společenství ve Společenství, objemu prodeje obdobného výrobku vyrobeného druhým známým výrobcem ve Společenství ve Společenství a objemu dovozu dotčeného výrobku z třetích zemí. K určení toho, zda se transakce uskutečnila ve stanoveném období, bylo použito datum podpisu kupních smluv na základě nabídkových řízení.
Na tomto základě se spotřeba Společenství vyvíjela takto:
2004
2005
2006
2007
OŠ
Index: 2004=100
100
59
112
118
200
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(58)
Spotřeba dotčeného výrobku a obdobného výrobku se ve Společenství v průběhu posuzovaného období zdvojnásobila z důvodu větší pozornosti věnované bezpečnosti, boji proti podvodům a boji proti trestné činnosti. Nákup nových jednotek financovala EU v rámci řady iniciativ v oblasti boje proti podvodům nebo ochrany hranic.
4.4 Dovoz z dotčené země
4.4.1 Objem, cena a podíl dumpingového dovozu z dotčené země na trhu
(59)
Objem dovozu dotčeného výrobku v průběhu posuzovaného období významně vzrostl. Dovoz se v období šetření od roku 2004 významně zvýšil.
2004
2005
2006
2007
OŠ
Objem dovozu
100
100
500
600
1 500
Index: 2004=100
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(60)
Průměrná dovozní cena se mezi jednotlivými dovozy značně liší, jelikož na průměrnou jednotkovou cenu má velký dopad konfigurace systému. Vývoj průměrných jednotkových cen není proto sám o sobě směrodatný.
2004
2005
2006
2007
OŠ
Průměrná dovozní cena
100
100
800
530
670
Index: 2004=100
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(61)
Podíl dovozu z dotčené země na trhu se v posuzovaném období zvýšil více než čtyřnásobně. V tomto ohledu je třeba rovněž zmínit, že dovoz z dotčené země představoval v posuzovaném období naprostou většinu dovozu do Evropské unie.
2004
2005
2006
2007
OŠ
Podíl ČLR na trhu
0-10 %
0-10 %
20-30 %
30-40 %
40-50 %
Index: 2004=100
100
100
260
300
440
Source: odpovědi na dotazník a následná podání
4.4.2 Cenové podbízení
(62)
Pro účely analýzy cenového podbízení byly porovnány dovozní ceny spolupracujícího vyvážejícího výrobce s nabídkovými cenami výrobního odvětví Společenství v období šetření na základě srovnatelných konfigurací výrobku. Toto srovnání bylo provedeno u všech transakcí, při nichž byly předloženy nabídky výrobním odvětvím Společenství i vyvážejícím výrobcem, a pokud byly tyto nabídky učiněny za stejných podmínek a přijaty zadavatelem. Ceny výrobního odvětví Společenství byly upraveny na úroveň čisté ceny ze závodu a srovnány s dovozními cenami CIF na hranice Evropské unie s připočtením použitelných cel.
(63)
Na základě cen spolupracujícího vyvážejícího výrobce byl vážený průměr rozpětí cenového podbízení, vyjádřený procentem z cen výrobního odvětví Společenství, stanoven ve výši 20 až 25 %.
4.5 Situace výrobního odvětví Společenství
4.5.1 Předběžné poznámky
(64)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise posoudila všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňují stav výrobního odvětví Společenství.
(65)
Je nutno podotknout, že tento typ činnosti je náročný spíše na znalosti nebo know-how než na strojní zařízení a je založen na výrobě na zakázku. To je třeba mít na paměti při výkladu řady ukazatelů újmy a určení jejich významu pro účely analýzy újmy. K výše uvedeným ukazatelům patří informace o průměrných cenách, návratnosti aktiv, ukazatele stavu zásob, výrobní kapacita a využití kapacity. Co se týká průměrných cen, informace se nepovažují za důležité kvůli nízkému objemu a rozdílům v jednotlivých druzích systému pro snímání mezi jednotlivými roky. Pokud jde o ukazatele návratnosti aktiv a stavu zásob, poskytnuté informace nepodávají přesnou představu, jelikož první ukazatel je založen na aktivech, která již byla odepsána, zatímco druhý ukazatel odráží trh, na němž se uskutečňuje prodej na objednávku. Výrobní kapacita a využití kapacity jsou rovněž ukazateli, které mají pouze omezený význam, jelikož výrobky jsou v zásadě vyráběny až po uzavření smluv na základě nabídkových řízení.
4.5.2 Ukazatele újmy
Výroba, kapacita a využití kapacity
2004
2005
2006
2007
OŠ
Výroba
100
75
89
163
166
Kapacita
100
82
83
168
222
Využití kapacity
100
92
107
97
75
Index: 2004=100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(66)
V průběhu posuzovaného období se objem výroby výrobního odvětví Společenství zvýšil o 66 %. Tento pozitivní trend je zapříčiněn zejména dobrým prodejem obdobného výrobku na vývoz. Z téhož důvodu výrobní odvětví Společenství v průběhu posuzovaného období více než zdvojnásobilo svou výrobní kapacitu. Využití kapacity výrobního odvětví Společenství se v průběhu posuzovaného období snížilo o 25 %.
Zásoby
2004
2005
2006
2007
OŠ
Zásoby
100
164
127
118
118
Index: 2004=100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(67)
Úroveň zásob výrobního odvětví Společenství se v průběhu posuzovaného období měnila směrem nahoru i dolů. Tržní výroba obdobného výrobku se však uskutečňuje na zakázku a obchodní zásoby jsou vždy udržovány na co nejnižší úrovni.
Objem prodeje, prodejní cena a podíl na trhu
2004
2005
2006
2007
OŠ
Objem prodeje ve Společenství
100
67
93
80
53
Podíl na trhu
80-90 %
90-100 %
70-80 %
60-70 %
20-30 %
Index podílu na trhu
100
113
84
68
27
Prodejní cena
100
87
107
87
116
Index: 2004=100
Zdroj: odpovědi na dotazník a následná podání
(68)
V průběhu posuzovaného období se prodej výrobního odvětví Společenství snižoval a v období šetření klesl téměř na polovinu původního objemu. Mezi rokem 2004 a koncem období šetření výrobní odvětví Společenství přišlo o 73 % svého podílu na trhu.
(69)
Průměrné prodejní ceny vlastní výroby výrobního odvětví Společenství v každém období značně závisí na konfiguraci prodaného snímače a na počtu prodaných jednotek v rámci jedné smlouvy. Srovnání údajů v průběhu posuzovaného období proto není směrodatné.
Ziskovost
2004
2005
2006
2007
OŠ
Ziskové rozpětí před zdaněním
100
85
90
7
-50
Index: 2004=100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(70)
V posuzovaném období se výrobní odvětví Společenství stalo ztrátovým. Situace byla obzvláště nepříznivá v průběhu období šetření. Je zjevné, že úrovně ziskovosti zaznamenané v roce 2007 a v průběhu období šetření jsou důvodem k pochybám o přežití výrobního odvětví Společenství.
Investice, návratnost investic, peněžní tok a schopnost získávat kapitál
2004
2005
2006
2007
OŠ
Investice
100
164
100
354
105
Návratnost investic
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Peněžní tok
100
124
257
196
- 106
Index: 2004=100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(71)
Investice byly během posuzovaného období nízké. Velká část investic byla určena na údržbu provozních prostor výrobního odvětví Společenství. Vyšší úroveň investic, která byla zaznamenána v roce 2007, se týká nového patentu ke zvýšení výkonnosti dotčeného výrobku. Připomíná se, že tato činnost je náročná na know-how.
(72)
Návratnost investic vyjádřená čistým ziskem výrobního odvětví Společenství a čistou účetní hodnotou investic vykazuje v průběhu posuzovaného období pokles, není však náležitým ukazatelem újmy, jelikož odráží zejména aktiva, která již byla odepsána.
(73)
Stav peněžního toku výrobního odvětví Společenství se během posuzovaného období výrazně zhoršil.
Zaměstnanost, produktivita a mzdy
2004
2005
2006
2007
OŠ
Zaměstnanost
100
110
113
131
137
Průměrné mzdové náklady na pracovníka
100
98
99
101
156
Produktivita na pracovníka
100
68
79
124
121
Index: 2004=100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(74)
Počet zaměstnanců výrobního odvětví Společenství podílejících se na výrobě obdobného výrobku se v průběhu posuzovaného období zvýšil kvůli dobré vývozní výkonnosti žadatele. Průměrné mzdové náklady na pracovníka vzrostly, což odráží výši mezd kvalifikovanějších pracovníků.
(75)
Produktivita vyjádřená jako celkový výkon na pracovníka se během posuzovaného období zvýšila o 21 %. To je projevem vyšší činnosti pro trhy mimo EU.
4.5.3 Velikost dumpingu
(76)
Vzhledem k dumpingu a cenám dumpingového dovozu z dotčené země nelze dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství považovat za zanedbatelný.
4.6 Závěr ohledně újmy
(77)
V průběhu posuzovaného období levný dumpingový dovoz z ČLR výrazně vzrostl. Objem dovozu z dotčené země dosáhl do konce posuzovaného období velmi vysokých úrovní. Podíl dotčeného výrobku na trhu ve Společenství se během téhož období zvýšil o 440 %.
(78)
Analýza hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Společenství ukázala, že se újma projevila poklesem objemu prodeje (-47 %), snížením prodejní ceny a úbytkem podílu na trhu (-73 %). To mělo následně přímý negativní dopad na finanční situaci výrobního odvětví Společenství. Finanční ukazatele skutečně potvrzují, že budoucnost výrobního odvětví Společenství je v ohrožení a že mu existence dumpingového dovozu z dotčené země brání zvýšit objem prodeje a/nebo ceny na úrovně, které by mohly zlepšit jeho finanční situaci.
(79)
Újma byla posouzena pro celé výrobní odvětví Společenství (makroekonomické ukazatele). Na tomto základě nebyly zjištěny žádné významné rozdíly mezi žadatelem a zbytkem výrobního odvětví Společenství.
(80)
Na základě výše uvedených skutečností byl vyvozen předběžný závěr, že významné části výrobního odvětví Společenství byla způsobena újma ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
5.1 Úvod
(81)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení Komise zkoumala, zda dumpingový dovoz z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Společenství újmu v takové míře, že ji lze označit za podstatnou. Byly přezkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně působit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zajistilo, že případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2 Účinky dumpingového dovozu
(82)
Nejprve se připomíná, že šetřením bylo zjištěno, že systémy pro snímání nákladu dovážené z dotčené země přímo soutěží s výrobky vyráběnými a prodávanými výrobním odvětvím Společenství, v neposlední řadě proto, že spolu soutěží v nabídkových řízeních.
(83)
Výrazný nárůst objemu dumpingového dovozu z dotčené země vedl k zhoršení hospodářské situace výrobního odvětví Společenství. Toto zhoršení zahrnovalo mimo jiné pokles objemu prodeje a cen výroby ve Společenství prodané ve Společenství ve stejném období.
(84)
Podíl dumpingového dovozu na trhu se v průběhu posuzovaného období zvýšil o 440 %, zatímco podíl výrobního odvětví Společenství poklesl o více než dvě třetiny. Tyto negativní změny pro výrobní odvětví Společenství nastaly v době, kdy se spotřeba Společenství mezi rokem 2004 a obdobím šetření zhruba zdvojnásobila.
(85)
Ceny dumpingového dovozu byly nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, takže lze učinit přiměřený závěr, že byly odpovědné za stlačení cen, které způsobilo zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství.
(86)
Vzhledem k jednoznačně zjištěné časové shodě mezi nárůstem dumpingového dovozu za ceny nižší než ceny výrobního odvětví Společenství na straně jedné a úbytkem prodeje a objemu výroby výrobního odvětví Společenství, snížením podílu na trhu a poklesem cen na straně druhé se vyvozuje předběžný závěr, že rozhodujícím činitelem újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství byl dumpingový dovoz.
5.3 Účinky jiných činitelů
5.3.1 Vývozní výsledky výrobního odvětví Společenství
2004
2005
2006
2007
OŠ
Vývoz výrobního odvětví Společenství
100
83
42
96
108
Vývozní cena
100
76
56
35
65
Index: 2004=100
Zdroj: odpovědi na dotazník
(87)
Objem vývozu výrobního odvětví Společenství se v průběhu posuzovaného období zvýšil. Vývoz představoval v období šetření naprostou většinu (90 až 95 %) celkového objemu výroby ve Společenství. Výrobní odvětví Společenství během období šetření prodávalo dotčený výrobek jak odběratelům ve spojení, tak odběratelům, kteří s ním ve spojení nebyli. Prodej výrobního odvětví Společenství mimo EU zahrnuje totožné druhy výrobku, jako jsou druhy výrobku prodávané v EU. Vývoz výrobního odvětví Společenství byl v průběhu posuzovaného období obvykle ziskový, ačkoliv ziskovost vykazuje sestupnou tendenci. Vývozní ceny se snižovaly, byly však i nadále vyšší než prodejní ceny ve Společenství. Silná vývozní výkonnost naznačuje, že toto výrobní odvětví je životaschopné a konkurenceschopné.
(88)
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství proto pomohla zachovat jeho činnost a nepřispěla k podstatné újmě, která mu byla způsobena.
5.3.2 Hospodářská soutěž mezi výrobci ve Společenství
(89)
Druhý výrobce ve Společenství je ve spojení s dlouho existujícím výrobcem dotčeného výrobku v USA. Tento výrobce na počátku posuzovaného období dotčený výrobek nevyráběl. Vstoupil na trh teprve v roce 2007 a v průběhu období šetření získal dvě zakázky. V této souvislosti je třeba zmínit, že udělené zakázky souvisí s nabídkovým řízením, jehož se účastnil pouze tento výrobce, a udělením zakázky, jež bylo výsledkem žaloby. Související ukazatele újmy druhého výrobce ve Společenství mimoto vykazovaly podobnou tendenci jako u žadatele. Jakoukoli újmu způsobenou žadateli, která se jednoznačně projevila ve zhoršení ukazatelů újmy v průběhu posuzovaného období, proto nelze přičíst tomuto novému účastníkovi na trhu Společenství.
5.3.3 Dovoz z třetích zemí
(90)
Dovoz z třetích zemí v období šetření stejně jako v průběhu posuzovaného období téměř neexistoval. To je závěr, který byl vyvozen z podání zúčastněných stran, jelikož příslušné statistiky Eurostatu nejsou dostatečně podrobné, aby ukazovaly pouze dotčený výrobek nebo přiměřený odhad. Příslušné informace skutečně dokládají, že existoval pouze určitý ojedinělý dovoz z USA, který vzhledem k nevýznamnému objemu nemohl výrobnímu odvětví Společenství způsobit újmu.
2004
2005
2006
2007
OŠ
Objem dovozu
100
0
0
0
100
Index: 2004=100
Zdroj: podání zúčastněných stran
5.3.4 Výrobní odvětví Společenství nepředložilo nabídku ve všech nabídkových řízeních, která se uskutečnila v období šetření
(91)
Připomíná se, že dodávky na trh Společenství se uskutečňují převážně na základě nabídkových řízení. Vzhledem k průhlednosti trhu bylo zjištěno, že v některých případech je zadávací dokumentace výsledkem procesu výměny názorů mezi zadavatelem a výrobci ještě před vyhlášením nabídkového řízení jako takového. V těchto případech by se tedy mohlo zdát, že podmínky nabídkového řízení odrazují ostatní subjekty od účasti v nabídkovém řízení. Šetření potvrdilo, že výrobní odvětví Společenství ani jediný spolupracující čínský vyvážející výrobce nepředložili nabídku v každém konaném nabídkovém řízení. Výrobní odvětví Společenství předkládalo nabídky pouze tehdy, mohlo-li učinit přiměřenou obchodní nabídku. Nebyly zjištěny žádné významné činitele, z nichž by vyplývalo, že jednoznačně zaznamenaná újma v průběhu posuzovaného období je výsledkem neúčasti výrobního odvětví Společenství v nabídkových řízeních, jež nebyla považována za přiměřené obchodní příležitosti.
5.3.5 Dopad necenových faktorů dotčeného výrobku
(92)
Šetřením bylo prokázáno, že nabídková řízení nemusí zahrnovat pouze dotčený výrobek, nýbrž rovněž jiné prvky, jako je údržba, servis nebo stavební práce. Cena není mimoto vždy jediným kritériem pro udělení zakázky. Zadavatelé mohou kromě ceny zavést další kritéria, například kritéria související se zvláštními technickými schopnostmi výrobku nebo dodatečnými prvky nesouvisejícími s výrobkem. Avšak i v případě, že kritéria pro udělení zacházky obsahují takovéto prvky, šetření prokázalo, že na body související s cenou připadá značná část bodů, které lze udělit. Z šetření rovněž vyplynulo, že žádný zadavatel nevyloučil nabídku na základě toho, že tato nabídka nezahrnovala určité dodatečné vlastnosti. Jinými slovy, vždy byly splněny základní požadavky. Dodatečné vlastnosti obvykle nejsou poskytovány bezplatně. Skutečnost, že dotčený vývozce v některých případech nabízel dodatečné vlastnosti mimo stanovené požadavky, dokládá nízkou úroveň cen dumpingového dovozu působící újmu.
(93)
Vzhledem ke všem výše uvedeným skutečnostem mohl podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství způsobit pouze dovoz z dotčené země.
5.4 Závěr ohledně příčinných souvislostí
(94)
Předběžně se potvrzuje, že podstatná újma, která byla způsobena výrobnímu odvětví Společenství a která se projevila poklesem prodeje EU a podílu na trhu Společenství a rovněž zápornými finančními výsledky, byla způsobena dotčeným dumpingovým dovozem. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství, dovoz z třetích zemí, hospodářská soutěž mezi výrobci ve Společenství a výše uvedené záležitosti související s nabídkovými řízeními neměly významný dopad na nepříznivý vývoj výrobního odvětví Společenství.
(95)
Na základě výše uvedené analýzy, v jejímž rámci byly účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství náležitě rozlišeny a odděleny od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se potvrzuje, že tyto jiné činitele jako takové nemění skutečnost, že posouzenou újmu je nutno přičíst dumpingovému dovozu.
6. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
6.1 Obecné poznámky
(96)
Komise zkoumala, zda navzdory předběžnému závěru o existenci dumpingu působícího újmu existují přesvědčivé důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není uložení opatření v zájmu Společenství. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení na základě všech předložených důkazů zvážen dopad možných opatření na všechny strany dotčené tímto řízením a rovněž následky nepřijetí opatření.
6.2 Zájem výrobního odvětví Společenství
(97)
Analýza újmy jednoznačně prokázala, že dumpingový dovoz způsobil výrobnímu odvětví Společenství újmu. Nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil stlačení prodejních cen, snížení objemu prodeje na trhu Společenství a úbytek podílu výrobního odvětví Společenství na trhu. To výrobnímu odvětví Společenství bránilo v dosažení takové úrovně ziskovosti, která by byla úměrná jeho konkurenční síle.
(98)
V případě, že by opatření nebyla uložena, již tak špatná finanční situace výrobního odvětví Společenství by se jednoznačně dále zhoršovala, což by nakonec mělo za následek zánik výrobního odvětví Společenství. Opatření by zabránila dalšímu podstatnému nárůstu dumpingového dovozu z dotčené země, což by mělo výrobnímu odvětví Společenství přinejmenším umožnit, aby si udrželo stávající postavení na trhu. Šetření prokázalo, že se jakékoli zvýšení podílu dumpingového dovozu z dotčené země na trhu uskutečňuje přímo na úkor výrobního odvětví Společenství. Je třeba rovněž uvést, že trh pro dotčený výrobek ve střednědobém až dlouhodobém horizontu pravděpodobně dále poroste vzhledem k rostoucímu významu bezpečnostní politiky a nadcházejícímu zavedení povinného snímání vývozu před opuštěním místa odeslání v Evropské unii ze strany třetích zemí (konkrétně USA). V tomto ohledu má výrobní odvětví Společenství jednoznačný zájem na tom, aby se jeho situace dále nezhoršovala, aby mohlo využít výše uvedeného budoucího příznivého vývoje trhu.
(99)
Uložením opatření se dovozní cena vrátí na úroveň nepůsobící újmu, což výrobnímu odvětví Společenství umožní soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek na základě konkurenční výhody.
(100)
Vyvozuje se proto předběžný závěr, že by uložení antidumpingových opatření bylo jednoznačně v zájmu výrobního odvětví Společenství.
6.3 Zájem dovozců/distributorů
(101)
Pravděpodobný dopad opatření na dovozce/distributory nebyl zvažován, jelikož ve Společenství neexistují žádní známí nezávislí dovozci/distributoři dotčeného výrobku.
6.4 Zájem dodavatelů na předcházejícím trhu
(102)
Nepřihlásili se žádní dodavatelé na předchozím trhu a neposkytli informace podle čl. 21 odst. 2 základního nařízení.
6.5 Zájem uživatelů a spotřebitelů
(103)
Po zveřejnění oznámení o zahájení tohoto řízení nebyly obdrženy žádné výhrady od organizací spotřebitelů. Z tohoto důvodu a s ohledem na skutečnost, že se dotčený výrobek nepoužívá k výrobě spotřebního zboží, byla analýza omezena na účinky opatření na uživatele.
(104)
Dotazníky byly zaslány všem celním orgánům ve Společenství. Po zveřejnění oznámení o zahájení řízení se nepřihlásili žádní jiní uživatelé. Při šetření spolupracovaly celní a/nebo přístavní orgány Malty, Belgie, Nizozemska, Spojeného království, Španělska, Portugalska, České republiky, Lotyšska a Slovenska, ačkoliv každý z nich v jiném rozsahu. Na tyto uživatele připadal v průběhu období šetření obrat u dotčeného výrobku ve výši téměř 6 milionů a 15 % spotřeby Společenství. Šetřením bylo prokázáno, že v průběhu období šetření výše uvedení uživatelé zakoupili pět jednotek dotčeného výrobku od jediného spolupracujícího čínského vyvážejícího výrobce, jednu jednotku od výrobce v USA a od výrobního odvětví Společenství nepořídili žádnou jednotku.
(105)
Podotýká se, že v průběhu posuzovaného období měli někteří uživatelé několik zdrojů dodávek. Jeden uživatel vyjádřil obavy ohledně možnosti rychlého nákupu v souladu s jeho potřebami, pokud jde o dotčený výrobek. V tomto ohledu se uvádí, že by výrobní odvětví Společenství bylo stejně jako v minulosti jednoznačně schopno zajistit dodávky pro evropské operace jakéhokoli uživatele s přihlédnutím ke skutečnosti, že doba potřebná mezi naplánováním nabídkového řízení a zadáním zakázky výrobnímu odvětví Společenství umožní bez zjevného problému reagovat na jakoukoli poptávku.
(106)
Dva spolupracující uživatelé měli obavy ohledně negativního dopadu, který by opatření mohla mít na hospodářskou soutěž i na podněcování inovativních řešení, nebyly však předloženy žádné konkrétní důkazy, jež by mohly toto tvrzení doložit. V této souvislosti je nutno rovněž zmínit, že cílem uložení antidumpingových opatření je odstranění nekalých obchodních praktik, nikoli zastavení hospodářské soutěže. Počet účastníků na tomto zvláštním trhu a druh dotčeného výrobku (který je náročný na know-how) zajišťují, že inovace budou i nadále jednou z nejdůležitějších priorit účastníků trhu.
(107)
Hlavní obecnou obavou uživatelů ve Společenství je skutečnost, že by opatření mohla mít negativní dopad na jejich rozpočty a zvýšit investiční náklady celních správ. Někteří uživatelé však uvedli, že by náklady případných celních řízení, a tudíž antidumpingová cla měl uhradit prodejce dotčeného výrobku. To by mohlo představovat absorpci podle článku 12 základního nařízení. Celkový podíl dotčeného výrobku v rozpočtu uživatelů by byl každopádně nízký.
(108)
Dotčený výrobek se vzhledem ke své dlouhé době životnosti (obvykle více než 10 let) mimoto považuje za investici do fixních aktiv. Zaplacená antidumpingová cla by tudíž měla být rozložena na celou dobu životnosti snímače nákladu.
(109)
Při šetření nebyly shledány žádné důkazy, z nichž by vyplývalo, že by opatření měla dopad na činnosti uživatelů nebo na počet zaměstnanců obsluhujících tento druh systémů, na celní pracovníky nebo zaměstnance odpovědné za případné pomocné služby.
(110)
Uvádělo se rovněž, že orgány veřejné správy v EU dodržují přísná pravidla zadávání veřejných zakázek, která zajišťují průhledná výběrová řízení. V této souvislosti je nutno uvést, že postupy zadávání veřejných zakázek nemají mařit dumpingové praktiky. Naopak existence skutečně průhledného trhu zviditelňuje jakýkoli pokus o uplatňování nekalých obchodních praktik a vynucuje obnovení rovných podmínek na trhu.
(111)
Výrobní odvětví Společenství by mohlo jednoznačně využít opatření ve formě vyšších úspor z rozsahu vzhledem k vyššímu objemu výroby a prodeje.
(112)
S přihlédnutím k výše uvedeným skutečnostem se usuzuje, že za stávajících okolností nebude mít uložení opatření vůči ČLR významný dopad na uživatele ve Společenství.
6.6 Závěr ohledně zájmu Společenství
(113)
Po přezkoumání různých zájmů byl vyvozen předběžný závěr, že z hlediska celkového zájmu Společenství žádný zájem nepřevažuje nad zájmem výrobního odvětví Společenství uložit prozatímně opatření s cílem vyloučit účinky narušující obchod způsobené dumpingovým dovozem.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(114)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům ohledně dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství by měla být uložena prozatímní opatření na dovoz dotčeného výrobku z ČLR, aby se zamezilo působení další újmy výrobnímu odvětví Společenství ze strany dumpingového dovozu.
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(115)
Úroveň prozatímních antidumpingových opatření musí být dostatečná, aby odstranila újmu, která byla způsobena výrobnímu odvětví Společenství dumpingovým dovozem, aniž by byla překročena zjištěná dumpingová rozpětí.
(116)
Při výpočtu výše cla, která je nezbytná k odstranění účinků dumpingu působícího újmu, se usuzovalo, že by případná opatření měla výrobnímu odvětví Společenství umožnit, aby pokrylo své náklady a vytvořilo zisk před zdaněním, jehož by bylo možno dosáhnout za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. pokud by nedocházelo k dumpingovému dovozu. Ziskové rozpětí před zdaněním použité pro tento výpočet bylo v rozmezí od 12 do 16 % (přesný údaj nelze zveřejnit kvůli zachování důvěrnosti údajů) obratu. Bylo prokázáno, že to představuje úroveň zisku, kterou by bylo možno přiměřeně očekávat, pokud by neexistoval dumping působící újmu, jelikož tato zisková rozpětí jsou v souladu se ziskovým rozpětím, jehož bylo výrobní odvětví Společenství schopno dosáhnout před objevením se čínského dovozu do Společenství. Na tomto základě byla pro výrobní odvětví Společenství vypočtena cena obdobného výrobku, která nezpůsobuje újmu. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí k výrobním nákladům.
(117)
Potřebné zvýšení ceny bylo poté stanoveno srovnáním vážené průměrné dovozní ceny, zjištěné pro účely výpočtu cenového podbízení, s průměrnou cenou výrobků prodávaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství, která by nepůsobila újmu. Rozdíl vyplývající z tohoto srovnání byl poté vyjádřen jako procentní podíl z průměrné dovozní hodnoty CIF. Tento rozdíl byl u jediného čínského spolupracujícího vyvážejícího výrobce vyšší než zjištěné dumpingové rozpětí.
7.2 Prozatímní opatření
(118)
Na základě výše uvedených skutečností se usuzovalo, že by v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření na dovoz pocházející z ČLR, a to na úrovni zjištěného dumpingového rozpětí.
(119)
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba prozatímního antidumpingového cla pro ČLR 36,6 %.
(120)
Připomíná se, že se trh v Evropské unii řídí převážně veřejnými nabídkovými řízeními, přičemž velikost trhu je poměrně malá a počet účastníků nízký. Z důvodu vyšší průhlednosti a podrobného monitorování účinnosti opatření se považuje za vhodné požádat příslušné orgány členských států, aby Komisi poskytovaly pravidelně informace týkající se udělení zakázek na základě nabídkových řízení, přičemž tyto údaje budou považovány za důvěrné.
8. ZÁVĚREČNÉ USTANOVENÍ
(121)
V zájmu řádného úředního postupu se stanoví lhůta, během které mohou zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení, písemně předložit svá stanoviska a požádat o slyšení. Mimoto je třeba uvést, že zjištění týkající se uložení cel pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a pro účely případného konečného cla může být nutné jejich přehodnocení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se prozatímní antidumpingové clo z dovozu systémů pro snímání nákladu využívajících neutronovou technologii nebo rentgenové záření se zdrojem 250 KeV či více nebo záření alfa, beta nebo gama, v současnosti kódů KN ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 a ex 9030 10 00 (kódy TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 a 9030100091), a motorových vozidel vybavených takovými systémy, v současnosti kódu KN ex 8705 90 90 (kód TARIC 8705909010), pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu výrobků popsaných v odstavci 1 franko hranice Evropské unie před proclením, činí 36,6 %.
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu v Evropské unii je podmíněno složením jistoty odpovídající výši prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž je dotčen článek 20 nařízení Rady (ES) č. 384/96, mohou zúčastněné strany požádat o poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, předložit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení před Komisí ve lhůtě jednoho měsíce ode dne vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce ode dne jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 16. prosince 2009.
RÈGLEMENT (UE) N o 1242/2009 DE LA COMMISSION
du 16 décembre 2009
instituant un droit antidumping provisoire sur les importations de certains systèmes de scannage de fret originaires de la République populaire de Chine
LA COMMISSION EUROPÉENNE,
vu le traité sur l’Union européenne et le traité sur le fonctionnement de l’Union européenne,
vu le règlement (CE) no 384/96 du Conseil du 22 décembre 1995 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (ci-après dénommé «règlement de base») (1), et notamment son article 7,
après avoir recueilli l’avis du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
1. PROCÉDURE
1.1. Ouverture
(1)
Le 18 mars 2009, la Commission européenne a annoncé, par un avis publié au Journal officiel de l’Union européenne (2) (ci-après dénommé «avis d’ouverture»), l’ouverture d’une procédure antidumping concernant les importations, dans la Communauté, de certains systèmes de scannage de fret originaires de la République populaire de Chine (ci-après dénommée «RPC»).
(2)
La procédure antidumping a été ouverte à la suite d’une plainte déposée le 2 février 2009 par le producteur communautaire «Smiths Detection Group Limited» (ci-après dénommé «plaignant»), qui représente une proportion majeure, en l’espèce plus de 80 %, de la production communautaire totale de certains systèmes de scannage de fret. La plainte contenait des éléments de preuve attestant l’existence d’un dumping et, partant, d’un préjudice suffisamment important pour justifier l’ouverture d’une procédure.
1.2. Parties concernées par la procédure
(3)
La Commission a officiellement avisé le plaignant, d’autres producteurs connus de la Communauté, le seul producteur-exportateur connu de la RPC, les représentants du pays exportateur concerné ainsi que des producteurs des États-Unis d’Amérique (ci-après dénommés «États-Unis»), qui ont été envisagés comme pays analogue. En outre, la Commission a contacté l’ensemble des utilisateurs communautaires connus du produit concerné/similaire. Les parties intéressées ont eu la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai imparti dans l’avis d’ouverture. Toutes les parties intéressées qui en ont fait la demande et ont démontré qu’il existait des raisons particulières de les entendre ont été entendues.
(4)
Afin de permettre au seul producteur-exportateur connu de la RPC de présenter une demande de statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ou une demande de traitement individuel, la Commission a envoyé les formulaires correspondants au producteur-exportateur notoirement concerné, de même qu’aux autorités de la RPC. Le seul producteur exportateur connu de la RPC n’a pas demandé à bénéficier du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché conformément à l’article 2, paragraphe 7, du règlement de base, mais a sollicité un traitement individuel.
(5)
La Commission a envoyé des questionnaires à toutes les parties notoirement concernées ainsi qu’à toutes les autres parties qui l’ont demandé dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture.
(6)
Des réponses au questionnaire ont été transmises par le seul producteur-exportateur chinois connu, par deux producteurs communautaires, par un producteur des États-Unis, qui ont été envisagés comme pays analogue, et par neuf utilisateurs communautaires.
(7)
La Commission a recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires aux fins du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché et du traitement individuel, de la détermination provisoire du dumping, du préjudice en résultant et de l’intérêt de la Communauté. Elle a procédé à une vérification sur place auprès des sociétés suivantes:
a)
Producteurs communautaires
«Smiths Heimann SAS», Vitry (France) et «Smiths Heimann GmbH», Wiesbaden (Allemagne), tous deux des sociétés liées à «Smiths Detection Group Limited»
b)
Producteur-exportateur en RPC
«Nuctech Company Limited», Beijing, République populaire de Chine
(8)
Compte tenu de la nécessité d’établir une valeur normale pour le producteur-exportateur chinois qui n’a pas demandé à bénéficier du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, une visite de vérification destinée à établir la valeur normale sur la base de données provenant d’un pays analogue, dans le cas présent les États-Unis, a été effectuée dans les locaux de la société suivante:
«Rapiscan Systems Inc.», Torrance, CA, États-Unis
1.3. Période d’enquête et période considérée
(9)
L’enquête relative au dumping et au préjudice a couvert la période comprise entre le 1er juillet 2007 et le 31 décembre 2008 (ci-après dénommée «période d’enquête»). L’examen des tendances utiles à l’appréciation du préjudice a porté sur la période allant du 1er janvier 2004 à la fin de la période d’enquête (ci-après dénommée «période considérée»). En ce qui concerne la période d’enquête, il convient de noter que la durée de dix-huit mois a été choisie en raison des particularités du marché sur lequel est vendu le produit concerné/similaire, à savoir l’existence de marchés publics et de procédures d’appel d’offres caractérisés par de longs délais de matérialisation d’une transaction et par le nombre assez faible de transactions.
2. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
2.1. Produit concerné
(10)
Le produit concerné correspond aux systèmes de scannage de fret reposant sur la technologie à neutrons ou sur l’utilisation de rayons X, avec une source de rayons X d’au moins 250 KeV, ou encore sur l’utilisation de rayons alpha, bêta ou gamma, relevant actuellement des codes NC ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 et ex 9030 10 00, ainsi qu’aux véhicules automobiles équipés de tels systèmes relevant actuellement du code NC ex 8705 90 90, originaires de la République populaire de Chine (ci-après dénommé «produit concerné»).
(11)
Ces scanners constituent des systèmes technologiques avancés destinés à la surveillance du fret. Ils permettent de renforcer la sécurité et la sûreté en détectant notamment les chargements d’explosifs, d’armes, de matériaux radioactifs, de stupéfiants et d’articles de contrebande et de contrefaçon. Ces systèmes représentent un outil clé pour les douanes et les autorités portuaires, de même que pour certaines compagnies aériennes de transport de marchandises et d’autres opérateurs privés spécialisés dans les questions de sûreté et de sécurité, puisqu’ils permettent d’identifier les biens suspects transportés dans des chargements fermés transitant par voie maritime, terrestre, aérienne ou ferroviaire.
(12)
Le produit concerné existe dans différentes configurations, en fonction du produit à scanner et de la nécessité de disposer d’un système mobile ou statique. Les principales configurations sont les suivantes: systèmes stationnaires (installés en permanence sur un site précis), systèmes pouvant être déplacés (systèmes de scannage légers sur rail pouvant être déplacés), systèmes ferroviaires, systèmes mobiles (scanners intégrés à un véhicule automobile), systèmes à travers lesquels passent les marchandises à scanner et systèmes à portail. Dans une même configuration, les systèmes de scannage de fret partagent les mêmes caractéristiques physiques, technologiques et de performance générales, servent exactement dans les mêmes conditions d’usage, sont vendus exclusivement à des utilisateurs finaux et sont produits avec les mêmes équipements.
(13)
Le seul producteur-exportateur chinois ayant coopéré a fait valoir que la gamme du produit concerné devait être sensiblement réduite et ne devait inclure qu’une certaine partie des systèmes de scannage de fret par rayons X, à savoir les systèmes de scannage non mobiles basés sur l’usage de rayons X (avec une source de rayons X de plus de 450 KeV), à l’exclusion des systèmes de scannage de fret fonctionnant avec les technologies «IDE» (Interlaced Dual-Energy), «BS» (binocular stereoscopic) et «fast-scan». Il a également été signalé que certaines technologies ne se prêtaient pas au scannage de fret d’un point de vue scientifique ou technique. En outre, il a été indiqué que les technologies, les usages finaux et la perception des consommateurs varient dans certains cas. Le producteur-exportateur a fait valoir que les technologies à rayons alpha ou bêta ne peuvent pas être utilisées pour scanner du fret, et ce pour des raisons scientifiques et techniques. Il a également déclaré que les systèmes de scannage de fret basés sur une technologie neutron ou gamma ne sont pas fabriqués dans la Communauté. En outre, il a déclaré que certains scanners sont différents (en l’occurrence les scanners mobiles de fret, les scanners de fret à technologie «fast-scan», «IDE» et «BS» ainsi que les scanners de fret présentant un certain niveau d’énergie) et ne peuvent donc pas être considérés comme le produit concerné. Enfin, il a fait valoir que certains types de produits sont différents et que tous les types de produits ne sont pas fabriqués dans la RPC ou dans la Communauté.
(14)
L’enquête a montré que l’ensemble des technologies couvertes par la gamme de produits peuvent être utilisées dans les scanners de fret et que l’ensemble des types de produits ont le même usage, qui consiste à scanner du fret en utilisant la même caractéristique principale, à savoir l’émission de rayons concentrés lors du scannage de fret. C’est pourquoi les modifications de la source ou du niveau d’énergie, ainsi que le caractère mieux adapté de certaines technologies pour certains types de biens à scanner (par exemple les matières organiques) ne peuvent pas justifier l’exclusion d’un certain type de produits. Dans le même temps, l’ensemble des types de produits, indépendamment de la technologie utilisée, visent à satisfaire le même objectif principal de l’utilisateur, c’est-à-dire scanner du fret. En outre, les appels d’offres lancés dans l’Union européenne n’excluent généralement aucun type de technologie, quel que soit le lieu où le produit est fabriqué. Il apparaît en outre que les technologies à rayons alpha et bêta peuvent être utilisées pour scanner certains types de fret. En ce qui concerne les types de produits qui ne sont pas fabriqués dans l’Union européenne, il convient de noter que cet élément n’est pas pertinent en tant que tel. Il ressort de la pratique constante des institutions que la définition de la gamme de produits est basée sur la question de savoir si les différents types partagent les mêmes caractéristiques physiques et techniques de base et, essentiellement, les mêmes usages finaux. Si la gamme de produits était limitée exclusivement aux mêmes types de produits fabriqués par l’industrie communautaire, il serait impossible de définir le produit et de mettre en place des mesures antidumping. En ce qui concerne l’affirmation selon laquelle certains scanners de fret à rayons X ne doivent pas être pris en considération au seul motif qu’ils sont associés à certains types de technologies, il convient de noter que l’existence d’une caractéristique ou d’une fonctionnalité supplémentaires d’un scanner de fret à rayons X ne remet pas en question le fait que ce produit est utilisé de la même manière que l’ensemble des autres types de produits concernés et qu’il partage les mêmes caractéristiques physiques et techniques de base. Pour ce qui est de la distinction entre les systèmes de scannage mobiles et non mobiles, il y a lieu d’observer que les deux servent le même objectif, utilisent la même technologie de base et intègrent la technologie de scannage à une structure plus vaste, qu’il s’agisse d’un véhicule ou d’une installation permanente. Enfin, en ce qui concerne les niveaux de consommation d’énergie, il y a lieu de noter que des niveaux d’énergie faibles et élevés sont utilisés dans le scannage de fret, de sorte que l’ensemble des types de produits partagent les principales caractéristiques physiques et techniques, pour autant que le niveau d’énergie se situe dans les limites définies dans l’avis d’ouverture. Il semblerait par conséquent illogique d’exclure des scanners de fret présentant certains niveaux d’énergie, compte tenu en particulier du fait que les appels d’offres ne précisent généralement pas le niveau d’énergie et qu’il appartient donc au fournisseur du scanner de fret de déterminer le niveau approprié dans son offre. Dès lors, tous les types existants sont considérés comme un seul et unique produit aux fins de l’enquête en cause.
(15)
Il a également été argumenté que, puisque la composante principale du produit concerné (c’est-à-dire l’accélérateur) n’est pas produite par le plaignant, celui-ci ne doit pas être considéré comme un producteur. À cet égard, il y a lieu de noter que les scanners de fret et les accélérateurs sont des produits différents. La production d’accélérateurs constitue un autre type d’activité, étant donné que les accélérateurs sont utilisés dans une variété de secteurs et d’applications. Le scannage de fret ne constitue que l’une des applications possibles pour les accélérateurs. Au niveau mondial, les producteurs de scanners de fret ne produisent généralement pas d’accélérateurs. À la connaissance de la Commission, seul Nuctech présente une intégration verticale et fabrique également le produit en amont.
2.2. Produit similaire
(16)
Le produit concerné dans la RPC, le produit qui est fabriqué et vendu sur le marché intérieur des États-Unis - qui ont servi de pays analogue - et le produit fabriqué et vendu dans la Communauté par l’industrie communautaire ont été jugés identiques en ce qui concerne leurs caractéristiques physiques et techniques générales. En outre, il n’y a pas de différence d’usage entre ces produits. Le fait que les produits soient généralement en concurrence sur les marchés publics, sur lesquels ils doivent se conformer aux mêmes exigences types, confirme ce jugement. Les appels d’offres en question sont publiés par les pouvoirs publics (habituellement les douanes qui sont acheteurs/utilisateurs du produit). Les appels d’offres comportent des spécifications détaillées du produit à fournir, parfois en liaison avec des exigences concrètes en matière d’installation, de service et d’entretien. Par définition, toute offre soumise par un producteur dans le cadre d’un appel d’offres suppose généralement que les produits proposés aient les mêmes caractéristiques et usages physiques et techniques de base. En outre, compte tenu de la transparence du marché en termes de taille (petit volume de transactions) et de nombre de participants (faible) ainsi que des exigences strictes visées dans les appels d’offres, la possibilité de différencier les produits s’en trouve sensiblement réduite.
(17)
Il est donc provisoirement conclu que tous les types de systèmes de scannage de fret sont considérés comme similaires au sens de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
3. DUMPING
3.1. Méthode générale
(18)
La méthode décrite ci-après a été appliquée à l’unique producteur-exportateur chinois ayant coopéré.
3.2. Statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché
(19)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point b), du règlement de base, dans le cas d’enquêtes antidumping concernant les importations en provenance de la RPC, la valeur normale est déterminée conformément aux paragraphes 1 à 6 dudit article pour les producteurs-exportateurs ayant prouvé qu’ils satisfont aux critères énoncés à l’article 2, paragraphe 7, point c).
(20)
Toutefois, comme cela a été expliqué au considérant 4 ci-dessus, le seul producteur-exportateur chinois ayant coopéré n’a demandé à bénéficier que d’un traitement individuel. Ces critères n’ont donc pas fait l’objet d’une enquête.
3.3. Traitement individuel
(21)
D’une manière générale, conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, un droit applicable à l’échelle nationale est établi, s’il y a lieu, pour les pays relevant dudit article, sauf dans les cas où les sociétés en cause sont en mesure de prouver qu’elles répondent à tous les critères énoncés à l’article 9, paragraphe 5, du règlement de base. Brièvement, et par souci de clarté uniquement, il est rappelé que ces critères sont les suivants:
-
dans le cas d’entreprises contrôlées entièrement ou partiellement par des étrangers ou d’entreprises communes, les exportateurs sont libres de rapatrier les capitaux et les bénéfices;
-
les prix à l’exportation, les quantités exportées et les modalités de vente sont décidés librement;
-
la majorité des actions appartient à des particuliers. Les fonctionnaires d’État figurant dans le conseil d’administration ou occupant des postes clés de gestion sont en minorité ou la société est suffisamment indépendante de l’intervention de l’État;
-
les opérations de change sont exécutées au taux du marché,
-
l’intervention de l’État n’est pas de nature à permettre le contournement des mesures si les exportateurs bénéficient de taux de droit individuels.
(22)
Le seul producteur-exportateur de RPC ayant coopéré a demandé à bénéficier d’un traitement individuel et a fourni toutes les données requises pour l’évaluation de sa demande dans les délais impartis.
(23)
Les données disponibles et vérifiées lors de la visite de vérification montrent qu’une intervention de l’État dans les activités commerciales de cette entreprise est très probable pour ce qui est du produit concerné. En effet, le seul producteur-exportateur de la RPC ayant coopéré n’a pas été en mesure de montrer qu’il était suffisamment indépendant de toute intervention de l’État, puisque son actionnaire majoritaire est une filiale d’une université publique chinoise. En outre, toute modification dans la structure de l’actionnariat de l’entreprise doit être approuvée au préalable par les pouvoirs publics, étant donné que des avoirs publics ont été utilisés dans le capital d’immatriculation de l’entreprise. La Commission a également noté l’existence d’un contrat en liaison avec un accord de gouvernement à gouvernement entre la RPC et un autre pays tiers. Il s’agit là d’une autre indication d’intervention publique en ce qui concerne les activités commerciales de l’entreprise et, en particulier, la capacité de déterminer librement les prix et les quantités à l’exportation ainsi que les conditions de vente.
(24)
À cet égard, il y a lieu de rappeler que l’entreprise chinoise en question est le seul producteur-exportateur du produit concerné en RPC. Par conséquent, tout droit individuel établi pour cette entreprise correspondra au droit à l’échelle de l’ensemble du pays, puisque le droit antidumping sera imposé dans des conditions non discriminatoires sur les importations du produit concerné à partir de la seule source de fabrication du produit concerné en RPC, qui se sont avérées être des importations en dumping et à l’origine d’un préjudice.
(25)
Compte tenu de ce qui précède et du fait qu’il n’est pas possible d’obtenir de statistiques précises sur les importations/exportations du produit concerné à travers le système harmonisé et la nomenclature combinée, il est provisoirement établi que le seul producteur-exportateur ayant coopéré ne peut pas bénéficier d’un traitement individuel tel qu’il est prévu à l’article 9, paragraphe 5, du règlement de base.
3.4. Valeur normale
3.4.1. Pays analogue
(26)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, dans le cas d’importations en provenance de pays n’ayant pas une économie de marché et des pays visés à l’article 2, paragraphe 7, point b), du règlement de base, lorsque le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché n’est pas accordé, la valeur normale doit être établie sur la base du prix ou de la valeur construite dans un pays analogue.
(27)
Dans l’avis d’ouverture, la Commission avait exprimé son intention d’utiliser les États-Unis comme pays analogue approprié aux fins de l’établissement de la valeur normale pour la RPC et avait invité les parties intéressées à formuler leurs observations à ce propos.
(28)
Des commentaires ont été reçus de la part du seul producteur-exportateur de la RPC ayant coopéré dans lesquels celui-ci fait valoir son scepticisme par rapport à l’usage des États-Unis en tant que pays analogue approprié. Le principal argument avancé à cet égard concernait la nature hautement protégée des marchés publics aux États-Unis, qui mettent l’accent sur la «préférence nationale», ce qui aboutit à des prix artificiels sur le marché américain.
(29)
La Commission a cherché à obtenir la coopération de producteurs américains. Des lettres et des questionnaires ont été envoyés à cinq entreprises connues, mentionnées dans la plainte. Parmi ces sociétés, un seul producteur a soumis dans les délais toutes les informations nécessaires pour la détermination de la valeur normale et a finalement accepté de coopérer à l’enquête.
(30)
La Commission a envoyé des rappels aux entreprises américaines initialement contactées. Elle a en outre demandé au plaignant et au seul producteur-exportateur de la RPC ayant coopéré de transmettre leurs observations en ce qui concerne le choix d’une économie de marché d’un pays tiers.
(31)
Le seul producteur-exportateur de la RPC ayant coopéré a fait valoir qu’une entreprise établie aux États-Unis et liée au plaignant ne coopère pas à l’enquête dans le pays analogue envisagé. Il a déclaré qu’en raison de l’absence de coopération de la filiale dans le pays analogue, il convenait de juger que le plaignant ne coopérait pas et que la procédure devait être close. Le plaignant a indiqué que son entreprise liée existant aux États-Unis n’était pas un producteur au sens des dispositions antidumping de l’Union européenne et qu’il ne l’avait donc pas mentionnée dans la plainte.
(32)
Les arguments avancés par le producteur-exportateur ayant coopéré ne sont pas convaincants. L’existence de simples liens d’actionnariat entre des producteurs communautaires et des producteurs d’un éventuel pays analogue ne peut pas être considérée comme un facteur déterminant dans le choix du pays analogue. Ce qui importe, c’est de savoir si la production et les ventes dans un pays envisagé comme un éventuel pays analogue peuvent être considérées comme représentatives des exportations du pays concerné afin d’établir la valeur normale. Aucun producteur d’un pays analogue n’est tenu de coopérer à une enquête antidumping de la Commission. En outre, aucune information spécifique n’a été soumise qui donnerait à penser que l’absence de coopération de l’entreprise américaine qui est liée au plaignant aurait indûment influé sur l’issue de cette enquête. Ceci est d’autant plus évident qu’un producteur américain non lié a coopéré à l’enquête.
(33)
L’enquête a permis d’établir que les États-Unis sont le seul autre marché, en dehors de la RPC et de la Communauté, à fabriquer le produit concerné/similaire. Elle a en outre montré que les États-Unis constituaient un marché compétitif pour le produit similaire. Le produit similaire est vendu à la fois à des clients privés et des organismes publics.
(34)
L’ensemble des ventes réalisées auprès de l’administration américaine sont couvertes par la «Federal Acquisition Regulation» qui renvoie au «Buy American Act» pour l’acquisition de fournitures à l’étranger. En vertu de cette loi, le gouvernement américain donne la préférence aux produits nationaux, à moins que le pays exportateur n’ait signé l’accord commercial multilatéral de l’OMC sur les marchés publics. Le «Buy American Act» contient plusieurs exceptions à la règle générale de la préférence nationale en matière de marchés publics, dans le cas de l’intérêt public et de la non-disponibilité. Le seul producteur-exportateur de la RPC ayant coopéré a déclaré que la «Federal Acquisition Regulation» et le «Buy American Act» faussent l’acquisition de matières premières, entraînent un accroissement des frais d’achat, en particulier pour les entreprises étrangères, et empêchent une réelle concurrence sur le marché américain.
(35)
Les données disponibles ont montré que le seul producteur-exportateur chinois ayant coopéré avait participé dans le passé à une procédure de marchés publics aux États-Unis. L’enquête n’a pas fait apparaître de raison donnant à penser que les producteurs étrangers, signataires de l’accord commercial multilatéral de l’OMC sur les marchés publics, ne peuvent pas participer à des procédures d’appels d’offres américaines dans des conditions d’équité. L’argument selon lequel les États-Unis ne pourraient pas être utilisés comme pays analogue en raison de la «Federal Acquisition Regulation» n’a donc pas pu être accepté.
(36)
L’enquête a en outre révélé que le volume de production du producteur américain ayant coopéré dépasse nettement la barre des 5 % du volume des exportations chinoises du produit concerné à destination de la Communauté. Pour ce qui est de la qualité ainsi que des spécifications et normes techniques du produit similaire aux États-Unis, aucune différence globale majeure n’a été découverte par rapport aux produits chinois. Le marché américain a donc été jugé suffisamment représentatif aux fins de la détermination de la valeur normale pour la RPC.
(37)
Compte tenu de ce qui précède, il a provisoirement été conclu que les États-Unis constituent un pays analogue approprié au sens de l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base.
3.4.2. Détermination de la valeur normale
(38)
Les États-Unis ayant été retenus comme pays analogue, la valeur normale a été calculée sur la base des données vérifiées dans les locaux du seul producteur américain ayant coopéré.
(39)
Il a été constaté que les ventes du produit similaire effectuées par le producteur américain sur son marché intérieur étaient représentatives des exportations du produit concerné réalisées vers la Communauté par le seul producteur-exportateur chinois ayant coopéré.
(40)
Une analyse a été réalisée afin de déterminer si ces ventes intérieures pouvaient être considérées comme ayant été effectuées au cours d’opérations commerciales normales, en déterminant la proportion de ventes bénéficiaires aux clients indépendants. La vérification effectuée auprès du producteur américain a montré que les ventes réalisées à un prix net égal ou supérieur au coût unitaire représentaient plus de 80 % du volume total des ventes. Dès lors, la valeur normale a été fondée sur le prix intérieur réel par type de produit, calculé comme la moyenne pondérée des prix de toutes les ventes intérieures de ce type de produit effectuées pendant la période d’enquête, que ces ventes aient ou non été bénéficiaires.
(41)
Il convient de noter que le producteur américain ayant coopéré a produit et vendu un seul type de produit similaire au cours de la période d’enquête sur le marché américain.
(42)
En ce qui concerne les types de produit concerné pour lequel aucune valeur normale n’a pu être calculée sur la base des données disponibles dans le pays analogue, la valeur normale a été déterminée sur la base de données vérifiées provenant de l’industrie communautaire pour le même type de produit. Cette opération a été effectuée conformément aux dispositions de l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base disposant que les frais et les prix de l’industrie communautaire pouvaient être utilisés à titre de base raisonnable pour déterminer la valeur normale en cas d’importations en provenance de pays n’ayant pas d’économie de marché.
3.5. Prix à l’exportation
(43)
Le seul producteur-exportateur de la RPC ayant coopéré n’a réalisé de ventes à l’exportation à destination de la Communauté que vers des pouvoirs publics, à la suite de procédures d’appels d’offres.
(44)
L’enquête a fait apparaître que la comptabilité de l’entreprise était insuffisante, si bien que les détails précis des ventes et des prix à l’exportation n’ont pas pu être déterminés avec certitude pour plusieurs transactions. Les travaux de construction sur place, ainsi que les frais de service et d’installation dans la Communauté, qui étaient prévus par les contrats d’attribution des marchés, n’ont pas toujours été retrouvés dans la comptabilité de l’entreprise, même si les données correspondantes auraient normalement dû être disponibles. En outre, certains frais d’exportation n’étaient pas répercutés correctement dans la comptabilité, suscitant ainsi les doutes quant à leur exhaustivité. Par conséquent, certaines corrections à apporter aux prix à l’exportation pour les besoins d’une comparaison équitable avec la valeur normale n’ont pas pu être établies avec le degré de précision souhaité.
(45)
L’entreprise a été informée des insuffisances susmentionnées et de la possibilité d’appliquer l’article 18 du règlement de base afin d’établir le prix à l’exportation du produit concerné. L’entreprise a été invitée à se prononcer sur ce point, mais les observations reçues étaient de nature générale et ne contestaient pas les problèmes identifiés.
(46)
Compte tenu de ce qui précède, les prix à l’exportation du produit concerné ont été établis en application de l’article 18, paragraphe 1, du règlement de base en se fondant sur les prix payés pour le produit concerné.
3.6. Comparaison
(47)
La comparaison entre la valeur normale et le prix à l’exportation a été effectuée au niveau départ usine.
(48)
Aux fins d’une comparaison équitable entre la valeur normale et le prix à l’exportation, il a été dûment tenu compte, sous la forme d’ajustements, des différences affectant les prix et leur comparabilité, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base. En ce qui concerne le producteur-exportateur de la RPC ayant fait l’objet de l’enquête, des corrections ont été effectuées et justifiées le cas échéant pour les écarts constatés dans les frais d’assurance et de transport, les frais d’emballage, les frais de crédit, les frais de garantie, les commissions, les travaux de génie civil et d’installation sur place ainsi que les frais de service. À cet égard, comme cela est mentionné au considérant 45, les éléments disponibles en application de l’article 18, paragraphe 1, du règlement de base ont été utilisés pour déterminer les frais de service.
3.7. Marge de dumping
(49)
Conformément à l’article 2, paragraphes 11 et 12, du règlement de base, la marge de dumping pour le seul producteur-exportateur chinois ayant coopéré a été établie à l’issue d’une comparaison, par type de produit, entre une valeur normale moyenne pondérée et un prix à l’exportation moyen pondéré, déterminés selon les modalités exposées plus haut.
(50)
Compte tenu des données qui ressortent de la plainte ou qui ont été fournies par le producteur-exportateur chinois ayant coopéré, il apparaît qu’il n’y a pas d’autre producteur connu du produit concerné en RPC. Par conséquent, la marge de dumping nationale à établir pour la RPC doit être égale à la marge de dumping établie pour le seul producteur-exportateur de la RPC ayant coopéré.
(51)
La marge de dumping provisoire calculée pour la RPC, en pourcentage du prix CAF frontière communautaire avant dédouanement, s’élève à 36,6 %.
4. PRÉJUDICE
4.1. Production communautaire
(52)
L’enquête a permis d’établir que le produit similaire est fabriqué dans la Communauté par deux producteurs communautaires dont les sites de production se trouvent en France, en Allemagne et au Royaume-Uni.
(53)
La production de ces sociétés représente l’ensemble de la production communautaire.
(54)
Il convient de rappeler qu’en l’espèce, il n’y a que deux producteurs communautaires et un producteur-exportateur qui correspondent à la plus grande part du marché communautaire. Par conséquent, aucun chiffre précis ne peut être donné, afin de protéger des renseignements commerciaux. Les indicateurs sont donc présentés sous la forme d’indices ou de fourchettes.
4.2. Définition de l’industrie communautaire
(55)
La plainte a été déposée pour le compte du producteur communautaire qui représente plus de 80 % de la production communautaire totale connue du produit similaire.
(56)
L’autre producteur communautaire a coopéré initialement à l’enquête en soumettant des réponses au questionnaire, mais il a depuis cessé de participer activement à l’enquête.
4.3. Consommation communautaire
(57)
Il est rappelé qu’il n’existe pas de statistiques d’importation précises d’Eurostat pour le produit concerné. Toutes les parties intéressées ont été invitées à fournir des renseignements sur la consommation dans la Communauté. Les données ont été recoupées, dans la mesure du possible, avec toute information disponible auprès de producteurs du produit concerné en Chine et aux États-Unis ou d’utilisateurs dans l’Union européenne et avec toute information sur les marchés et les appels d’offres perdus par l’industrie communautaire sur le marché communautaire. La consommation communautaire a donc été établie sur la base du volume des ventes réalisées dans la Communauté pour le produit similaire élaboré par l’industrie communautaire, du volume des ventes réalisées dans la Communauté pour le produit similaire fabriqué par l’autre producteur communautaire connu et du volume des importations du produit concerné en provenance de pays tiers. La date de signature des contrats de vente résultant de procédures d’appel d’offres a été utilisée afin de déterminer si une transaction se déroulait dans le cadre d’une période particulière.
Sur cette base, la consommation communautaire a évolué comme suit:
2004
2005
2006
2007
Période d’enquête
Indice: 2004=100
100
59
112
118
200
Source: Réponses au questionnaire et soumissions ultérieures
(58)
La consommation du produit concerné et du produit similaire dans la Communauté a doublé au cours de la période considérée en raison du renforcement des préoccupations liées à la sécurité ainsi qu’à la lutte contre les fraudes et la criminalité. L’acquisition de quelques unités a été financée par l’Union européenne dans le cadre d’une série d’initiatives de lutte antifraude et de protection des frontières.
4.4. Importations en provenance du pays concerné
4.4.1. Volume, prix et part de marché des importations en dumping en provenance du pays concerné
(59)
Le volume des importations du produit concerné a fortement augmenté tout au long de la période considérée. Au cours de la période d’enquête, les importations ont sensiblement augmenté par rapport à 2004.
2004
2005
2006
2007
Période d’enquête
Volume des importations
100
100
500
600
1 500
Indice: 2004=100
Source: Réponses au questionnaire et soumissions ultérieures
(60)
Le prix moyen à l’importation varie sensiblement d’une importation à l’autre, étant donné que la configuration du système a de fortes répercussions sur le prix unitaire moyen. Par conséquent, le calcul de prix unitaires moyens ne paraît pas utile en tant que tel.
2004
2005
2006
2007
Période d’enquête
Prix moyen à l’importation
100
100
800
530
670
Indice: 2004=100
Source: Réponses au questionnaire et soumissions ultérieures
(61)
La part de marché des importations en provenance du pays concerné a plus que quadruplé au cours de la période considérée. À cet égard, il convient également de noter que les importations en provenance du pays concerné représentent, au cours de la période considérée, l’écrasante majorité des importations dans l’Union européenne.
2004
2005
2006
2007
Période d’enquête
Part du marché de la RPC
0-10 %
0-10 %
20-30 %
30-40 %
40-50 %
Indice: 2004=100
100
100
260
300
440
Source: Réponses au questionnaire et soumissions ultérieures.
4.4.2. Sous-cotation
(62)
Pour analyser la sous-cotation des prix, les prix à l’importation du producteur-exportateur ayant coopéré ont été comparés aux prix de l’industrie communautaire au cours de la période d’enquête, sur la base de configurations de produits comparables. Cette comparaison a été effectuée pour l’ensemble des transactions dans le cadre desquelles l’industrie communautaire et le producteur-exportateur ont soumis des offres aux conditions identiques, acceptées par les pouvoirs adjudicateurs. Les prix de l’industrie communautaire ont été ajustés au niveau net départ usine et comparés aux prix à l’importation CAF frontière de l’Union européenne après dédouanement.
(63)
Sur la base des prix pratiqués par le producteur-exportateur ayant coopéré, la marge moyenne pondérée de sous-cotation constatée et exprimée en pourcentage des prix de l’industrie communautaire se situe entre 20 % et 25 %.
4.5. Situation de l’industrie communautaire
4.5.1. Remarques préliminaires
(64)
Conformément à l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base, la Commission a examiné tous les facteurs et indices économiques ayant une incidence sur la situation de l’industrie communautaire.
(65)
Il convient de noter que le type d’activité examiné affiche une forte «intensité de connaissance ou de savoir-faire» plutôt qu’une forte «intensité machine» et que la production se fait sur commande. Il convient d’en tenir compte pour interpréter plusieurs indicateurs de préjudice et pour déterminer leur importance par rapport aux besoins de l’analyse du préjudice. Les indicateurs susmentionnés englobent des données sur les prix moyens, le retour sur investissements, les indicateurs de stocks, les capacités de production et les taux d’utilisation des capacités. En ce qui concerne les prix moyens, les données ne sont pas jugées significatives en raison des faibles volumes concernés et des écarts constatés dans les différents types de systèmes de scannage d’une année à l’autre. Pour ce qui est des retours sur investissements et des indicateurs de stocks, les données fournies ne permettent pas de dresser un tableau précis de la situation, puisque le premier indicateur est basé sur des avoirs qui ont déjà été amortis, alors que le second est un reflet du marché des ventes sur commande. Les capacités de production et les taux d’utilisation des capacités sont également des indicateurs qui n’ont qu’une pertinence très limitée, étant donné que les produits sont essentiellement fabriqués lorsque les contrats sont octroyés à la suite de procédures d’appels d’offres.
4.5.2. Indicateurs de préjudice
Production, capacités et taux d’utilisation des capacités
2004
2005
2006
2007
Période d’enquête
Production
100
75
89
163
166
Capacités
100
82
83
168
222
Utilisation des capacités
100
92
107
97
75
Indice: 2004=100
Source: réponses au questionnaire
(66)
Au cours de la période considérée, le volume de production de l’industrie communautaire a progressé de 66 %. Cette tendance positive s’explique essentiellement par les bonnes ventes à l’exportation du produit similaire. L’industrie communautaire a plus que doublé ses capacités de production au cours de la période considérée, et ce pour la même raison. Le taux d’utilisation des capacités de l’industrie communautaire a reculé de 25 % au cours de la période considérée.
Stocks
2004
2005
2006
2007
Période d’enquête
Stocks
100
164
127
118
118
Indice: 2004=100
Source: réponses au questionnaire
(67)
Le niveau des stocks de l’industrie communautaire a connu une évolution en dents de scie tout au long de la période considérée. Toutefois, la production commerciale du produit similaire est réalisée sur commandes et les stocks des entreprises sont toujours maintenus au plus bas niveau possible.
Volume des ventes, prix de vente et part de marché
2004
2005
2006
2007
Période d’enquête
Volume des ventes communautaires
100
67
93
80
53
Part de marché
80-90 %
90-100 %
70-80 %
60-70 %
20-30 %
Indice de part de marché
100
113
84
68
27
Prix de vente
100
87
107
87
116
Indice: 2004=100
Source: Réponses au questionnaire et soumissions ultérieures.
(68)
Les ventes de l’industrie communautaire ont diminué tout au long de la période considérée pour tomber pratiquement à la moitié de leur volume de départ au cours de la période d’enquête. L’industrie communautaire a perdu 73 % de sa part de marché entre 2004 et la fin de la période d’enquête.
(69)
Le prix de vente moyen de la production propre de l’industrie communautaire dépend fortement de la configuration du scanner vendu et du nombre d’unités vendues par contrat au cours de chaque période. Une comparaison des chiffres pour l’ensemble de la période considérée n’est donc pas pertinente.
Rentabilité
2004
2005
2006
2007
Période d’enquête
Bénéfice avant impôt
100
85
90
7
-50
Indice: 2004=100
Source: réponses au questionnaire
(70)
Tout au long de la période considérée, l’industrie communautaire a été déficitaire. La situation a été particulièrement mauvaise au cours de la période d’enquête. Il est manifeste que les niveaux de la marge bénéficiaire observés en 2007 et durant la période d’enquête remettent en cause la survie de l’industrie communautaire.
Investissements, rendement des investissements, flux de liquidités et aptitude à mobiliser des capitaux
2004
2005
2006
2007
Période d’enquête
Investissements
100
164
100
354
105
Rendement des investissements
110-120 %
85-95 %
210-220 %
215-225 %
60-70 %
Flux de liquidités
100
124
257
196
- 106
Indice: 2004=100
Source: réponses au questionnaire.
(71)
Les investissements sont restés faibles au cours de la période considérée. Une grande partie des investissements a été consacrée au maintien des sites d’exploitation de l’industrie communautaire. La hausse du niveau des investissements observée en 2007 concerne un nouveau brevet destiné à améliorer la performance du produit concerné. Il convient de rappeler que cette activité présente une forte intensité de savoir-faire.
(72)
Le retour sur investissements, exprimé en termes de bénéfices nets de l’industrie communautaire et de valeur comptable nette de ses investissements, a reculé durant la période considérée, mais ne constitue pas un bon indicateur de préjudice, car il rend essentiellement compte d’avoirs qui ont déjà été amortis.
(73)
Les flux de liquidités de l’industrie communautaire se sont gravement détériorés au cours de la période considérée.
Emploi, productivité et salaires
2004
2005
2006
2007
Période d’enquête
Emploi
100
110
113
131
137
Coût moyen de la main-d’œuvre par travailleur
100
98
99
101
156
Productivité par travailleur
100
68
79
124
121
Indice: 2004=100
Source: réponses au questionnaire.
(74)
Le nombre de salariés de l’industrie communautaire travaillant sur le produit similaire a augmenté durant la période considérée, en raison des bonnes performances à l’exportation du plaignant. Le coût moyen de la main-d’œuvre par travailleur a augmenté, ce qui reflète le niveau salarial d’une main-d’œuvre beaucoup plus qualifiée.
(75)
La productivité, exprimée en production par travailleur, a augmenté de 21 % sur la période considérée. Il s’agit du reflet d’un accroissement de l’activité pour les marchés non-Union européenne.
4.5.3. Ampleur du dumping
(76)
Compte tenu du volume et du prix des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance du pays concerné, l’incidence de la marge de dumping réelle sur le marché communautaire ne peut pas être considérée comme négligeable.
4.6. Conclusion sur le préjudice
(77)
Au cours de la période considérée, la présence d’importations à bas prix faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC a considérablement progressé. En termes de volume, les importations en provenance du pays concerné ont atteint des niveaux très élevés à la fin de la période considérée. La part de marché du produit concerné dans la Communauté a augmenté de 440 % au cours de la même période.
(78)
L’analyse des indicateurs économiques de l’industrie communautaire a révélé un préjudice qui s’est traduit par une réduction du volume des ventes (- 47 %), des prix de vente et de la part de marché (- 73 %), ce qui a eu un effet négatif direct supplémentaire sur la situation financière de l’industrie communautaire. En fait, les indicateurs financiers confirment que l’avenir de l’industrie communautaire est compromis et que la présence d’importations faisant l’objet d’un dumping en provenance du pays concerné l’empêche d’accroître ses volumes et/ou ses prix de vente dans une proportion susceptible de lui permettre de rétablir sa situation financière.
(79)
Le préjudice a été évalué pour l’ensemble de l’industrie communautaire (indicateurs macroéconomiques) et aucun écart sensible n’a été identifié entre le plaignant et le reste de l’industrie communautaire.
(80)
Compte tenu de ce qui précède, il est provisoirement établi qu’une proportion majeure de l’industrie communautaire a subi un préjudice important au sens de l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base.
5. LIEN DE CAUSALITÉ
5.1. Introduction
(81)
Conformément à l’article 3, paragraphes 6 et 7, du règlement de base, la Commission a examiné si les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC ont fait subir un préjudice pouvant être considéré comme important à l’industrie communautaire. Les autres facteurs connus, en dehors des importations faisant l’objet d’un dumping, qui auraient pu causer un préjudice à l’industrie communautaire au même moment, ont également été examinés afin que le préjudice éventuellement causé par ces autres facteurs ne soit pas attribué aux importations en question.
5.2. Effets des importations faisant l’objet d’un dumping
(82)
Il convient d’abord de rappeler que l’enquête a révélé que les systèmes de scannage de fret importés en provenance du pays concerné sont en concurrence directe avec les produits fabriqués et vendus par l’industrie communautaire, notamment parce qu’ils sont tous deux en concurrence lors de procédures d’appels d’offres.
(83)
La hausse considérable du volume des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance du pays concerné s’est traduite par une détérioration de la situation économique de l’industrie communautaire. Cette détérioration a notamment entraîné une baisse des ventes et des prix de la production communautaire commercialisée dans la Communauté au cours de la même période.
(84)
La part de marché des importations faisant l’objet d’un dumping s’est accrue de 440 % pendant la période considérée, alors que la part de marché de l’industrie communautaire a diminué de plus de deux tiers. Ces changements négatifs pour l’industrie communautaire se sont produits dans le contexte d’une consommation communautaire qui a grosso modo doublé entre 2004 et la période d’enquête.
(85)
Les importations faisant l’objet d’un dumping ont sous-coté les prix de l’industrie communautaire, de sorte que l’on peut raisonnablement conclure qu’elles ont été responsables du blocage des prix qui a contribué à maintenir l’industrie communautaire dans la précarité financière.
(86)
Puisqu’il est clairement établi que la hausse subite des importations faisant l’objet d’un dumping à des prix ayant entraîné une sous-cotation des prix de l’industrie communautaire a coïncidé avec le fléchissement des ventes et du volume de production de l’industrie communautaire, le recul de sa part de marché et la dépression de ses prix, il est provisoirement conclu que lesdites importations ont joué un rôle déterminant dans le préjudice subi par l’industrie communautaire.
5.3. Effets d’autres facteurs
5.3.1. Résultats de l’industrie communautaire à l’exportation
2004
2005
2006
2007
Période d’enquête
Ventes à l’exportation de la production communautaire
100
83
42
96
108
Prix des ventes à l’exportation
100
76
56
35
65
Indice: 2004=100
Source: réponses au questionnaire.
(87)
Le volume des exportations réalisées par l’industrie communautaire a augmenté sur la période considérée. Les exportations représentaient l’écrasante majorité (90 à 95 %) du volume total de la production communautaire durant la période d’enquête. Au cours de cette dernière, l’industrie communautaire a vendu le produit concerné à la fois à des clients liés et non liés. Les ventes de l’industrie communautaire réalisées en dehors de l’Union européenne portent sur des types de produits identiques à ceux qui ont été vendus dans l’Union européenne. Les exportations de l’industrie communautaire ont généralement été rentables au cours de la période considérée, bien que leur rendement ait affiché une tendance à la baisse. Les prix à l’exportation ont reculé, mais sont restés supérieurs aux prix de vente dans la Communauté. La bonne performance en matière d’exportations donne à penser que ce type d’activité est viable et compétitif.
(88)
Par conséquent, la performance de l’industrie communautaire en matière d’exportation a permis de maintenir son activité et n’a pas contribué au préjudice matériel subi.
5.3.2. Concurrence entre producteurs communautaires
(89)
Le second producteur communautaire est lié à un producteur américain du produit concerné, établi de longue date. Ce producteur ne fabriquait pas le produit concerné au début de la période considérée. Il n’a pris pied sur le marché qu’en 2007 et a remporté deux appels d’offres durant la période d’enquête. À cet égard, il convient de noter que les contrats attribués portent sur un appel d’offres auquel ce producteur est le seul à avoir participé et pour lequel le contrat a été octroyé à la suite d’une procédure judiciaire. En outre, les indicateurs de préjudice connexes du second producteur de la Communauté suivent une structure similaire à celle du plaignant. Aussi tout préjudice subi par le plaignant, qui peut être observé clairement à travers la détérioration des indicateurs de préjudice au cours de la période considérée, ne peut pas être attribué à ce nouvel acteur du marché communautaire.
5.3.3. Importations en provenance de pays tiers
(90)
Les importations en provenance de pays tiers ont été pratiquement inexistantes durant la période d’enquête, et durant la période considérée. C’est la conclusion qui ressort des soumissions des parties intéressées, étant donné que les statistiques pertinentes d’Eurostat ne sont pas assez détaillées pour ne faire apparaître que le produit concerné ou pour fournir une estimation fiable. En effet, les données pertinentes montrent qu’il n’y a eu que des importations sporadiques en provenance des États-Unis. Ces importations n’ont pas pu causer de préjudice à l’industrie communautaire en raison de leur volume insignifiant.
2004
2005
2006
2007
Période d’enquête
Volume des importations
100
0
0
0
100
Indice: 2004=100
Source: Soumissions des parties intéressées.
5.3.4. L’industrie communautaire n’a pas soumis d’offre pour l’ensemble des marchés publics qui se sont déroulés pendant la période d’enquête
(91)
Il convient de rappeler que le marché communautaire est avant tout approvisionné par l’intermédiaire de marchés publics. Compte tenu de la nature transparente du marché, il a été observé que certains documents relatifs à des appels d’offres résultent d’un processus d’échange de vues entre le pouvoir adjudicateur et les producteurs, préalablement à la publication de l’appel en tant que tel. Dans ces cas, les conditions de passation du marché pourraient éventuellement décourager d’autres acteurs de la participation à la procédure. L’enquête a confirmé que ni l’industrie communautaire ni le seul producteur-exportateur chinois ayant coopéré n’ont soumis d’offres pour l’ensemble des appels ayant été lancés. L’industrie communautaire n’a soumis une offre que lorsqu’elle était en mesure de proposer une proposition commerciale raisonnable. Aucun facteur indiscutable n’a été trouvé qui donnerait à penser que le préjudice observé clairement durant la période considérée découle du fait que l’industrie communautaire se serait abstenue de participer à des appels qui n’étaient pas considérés comme des possibilités commerciales raisonnables.
5.3.5. Impact de facteurs sans rapport avec le prix du produit concerné
(92)
L’enquête a montré que certaines offres couvrent parfois non seulement le produit concerné, mais aussi d’autres éléments, tels que l’entretien, d’autres services ou des travaux de construction. En outre, le prix n’est pas toujours le seul critère d’attribution. Les pouvoirs adjudicateurs peuvent introduire d’autres critères, en dehors du prix, liés notamment à des capacités du produit qui ne sont pas de nature technique ou à des éléments supplémentaires qui ne sont pas liés au produit. Toutefois, même si les critères d’attribution prévoient de tels éléments, l’enquête a montré que les éléments liés au prix représentent une partie significative des points susceptibles d’être attribués. L’enquête a en outre montré qu’aucun pouvoir adjudicateur n’a exclu d’offre au motif que celle-ci ne comportait pas de telles caractéristiques supplémentaires. En d’autres termes, les exigences essentielles ont toujours été remplies. Des exigences supplémentaires représentent généralement un coût. Le fait que l’exportateur concerné ait proposé dans certains cas des caractéristiques supplémentaires allant au-delà des exigences atteste simplement le niveau faible et préjudiciable du prix des importations en dumping.
(93)
Compte tenu de ce qui précède, seules les importations en provenance du pays concerné auraient pu causer un préjudice important à l’industrie communautaire.
5.4. Conclusion concernant le lien de causalité
(94)
En conclusion, il est provisoirement confirmé que le préjudice important subi par l’industrie communautaire, qui s’est traduit par une baisse des ventes dans l’Union européenne et de la part de marché sur le marché communautaire, ainsi que par des pertes financières, a été causé par les importations faisant l’objet d’un dumping. En effet, la performance de l’industrie communautaire en matière d’exportation, les importations en provenance de pays tiers, la concurrence entre producteurs communautaires et les questions susmentionnées en rapport avec les offres n’ont pas eu d’effet significatif sur l’évolution négative de l’industrie communautaire.
(95)
Compte tenu de l’analyse qui précède et qui a permis de bien distinguer et séparer les effets de tous les facteurs connus sur la situation de l’industrie communautaire des effets préjudiciables des importations faisant l’objet d’un dumping, il est confirmé que ces autres facteurs comme tels ne sont pas de nature à infirmer le fait que le préjudice estimé doit être attribué aux importations faisant l’objet d’un dumping.
6. INTÉRÊT DE LA COMMUNAUTÉ
6.1. Remarques générales
(96)
La Commission a examiné si, malgré les conclusions provisoires concernant l’existence d’un dumping préjudiciable, il existait des raisons impérieuses de conclure qu’il n’est pas dans l’intérêt de la Communauté d’adopter des mesures dans ce cas particulier. À cet effet et conformément à l’article 21, paragraphe 1, du règlement de base, l’incidence d’éventuelles mesures sur toutes les parties intéressées et les conséquences de la non-institution de mesures ont été examinées sur la base de l’ensemble des éléments de preuve présentés.
6.2. Intérêt de l’industrie communautaire
(97)
L’analyse du préjudice a clairement démontré que l’industrie communautaire a souffert des importations faisant l’objet d’un dumping. La présence accrue d’importations faisant l’objet d’un dumping ces dernières années a causé un blocage des prix et des volumes de vente sur le marché communautaire et a infligé une perte de part de marché à l’industrie communautaire, ce qui l’a empêchée d’obtenir des niveaux de rendement à la hauteur de ses atouts concurrentiels.
(98)
Si aucune mesure n’était instituée, la position financière déjà précaire de l’industrie communautaire continuerait de toute évidence à se détériorer et entraînerait, en fin de compte, la cessation de ses activités. L’institution de mesures empêcherait une nouvelle hausse substantielle des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance du pays concerné, ce qui permettrait au moins à l’industrie communautaire de préserver la position qu’elle occupe actuellement sur le marché. L’enquête a montré que les parts de marché gagnées par les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance du pays concerné le sont au détriment direct de l’industrie communautaire. En outre, il convient également de noter que le marché du produit concerné est susceptible de se développer davantage encore à moyen et long terme, en raison de l’importance croissante de la politique de sécurité et de la prochaine mise en œuvre, dans certains pays tiers (à savoir les États-Unis), de dispositions rendant obligatoire le scannage des exportations avant qu’elles ne quittent le territoire de l’Union européenne. À cet égard, il est évidemment dans l’intérêt de l’industrie communautaire de ne pas affaiblir davantage sa position, de manière à bénéficier des évolutions positives du marché susmentionné.
(99)
L’institution de mesures ramènera les prix à l’importation à un niveau non préjudiciable, ce qui permettra à l’industrie communautaire de livrer concurrence dans des conditions commerciales équitables sur la base d’un véritable avantage comparatif.
(100)
Il est dès lors conclu provisoirement que des mesures antidumping seraient clairement dans l’intérêt de l’industrie communautaire.
6.3. Intérêt des importateurs/distributeurs
(101)
L’impact probable des mesures sur les importateurs et les distributeurs n’a pas été examiné étant donné qu’aucun importateur/distributeur indépendant du produit concerné n’existe dans la Communauté.
6.4. Intérêt des fournisseurs en amont
(102)
Aucun fournisseur en amont ne s’est fait connaître et n’a fourni d’informations conformément à l’article 21, paragraphe 2, du règlement de base.
6.5. Intérêt des utilisateurs et des consommateurs
(103)
Aucune organisation de consommateurs ne s’est exprimée après la publication de l’avis d’ouverture de la présente procédure. Dès lors, et comme le produit concerné n’est pas utilisé dans la production des biens de consommation, l’analyse s’est limitée à l’effet des mesures sur les utilisateurs.
(104)
Des questionnaires ont été envoyés à l’ensemble des autorités douanières dans la Communauté. Aucun autre utilisateur ne s’est fait connaître après la publication de la procédure. Les autorités douanières et/ou portuaires de Malte, de la Belgique, des Pays-Bas, du Royaume-Uni, de l’Espagne, du Portugal, de la République tchèque, de la Lettonie et de la Slovaquie ont coopéré à l’enquête à des degrés divers. Ces utilisateurs représentaient presque six millions d’euros de chiffre d’affaires pour le produit concerné et 15 % de la consommation communautaire durant la période d’enquête. L’enquête a montré que les utilisateurs susmentionnés ont acheté cinq unités du produit concerné durant la période d’enquête auprès du seul producteur-exportateur chinois ayant coopéré, une unité auprès d’un producteur américain et aucune auprès de l’industrie communautaire.
(105)
Il convient de noter que, durant la période considérée, certains utilisateurs avaient plusieurs sources d’approvisionnement. L’un des utilisateurs a exprimé ses craintes par rapport à la possibilité de ne plus pouvoir se procurer rapidement le produit concerné conformément à ses besoins. À cet égard, il y a lieu de noter que l’industrie communautaire serait sans nul doute en mesure de pourvoir, comme dans le passé, aux besoins de tout utilisateur pour ses activités européennes, étant donné que le délai entre l’ouverture d’un appel d’offres et l’attribution du contrat permettrait à l’industrie communautaire de satisfaire toute demande sans problème majeur.
(106)
Deux utilisateurs ayant coopéré s’inquiétaient des répercussions négatives que les mesures pourraient avoir à la fois sur la concurrence et sur les solutions innovatrices stimulantes, mais n’ont pas fourni d’éléments de preuve étayant cette affirmation. À cet égard, il convient également de noter que toute imposition de mesures antidumping vise à rectifier des pratiques commerciales déloyales et non à nuire à la concurrence. En outre, le nombre d’acteurs participant à ce marché particulier ainsi que le type de produit fabriqué («à forte intensité de savoir-faire») garantissent que l’innovation restera l’une des premières priorités des acteurs présents sur le marché.
(107)
La grande préoccupation générale des utilisateurs communautaires est liée au fait que les mesures pourraient avoir des répercussions négatives sur leurs budgets et accroître les frais d’investissement encourus par les administrations douanières. Toutefois, certains utilisateurs déclarent que toute procédure douanière et, partant, tout droit antidumping devrait être pris en charge par le vendeur du produit concerné. Il pourrait s’agir d’une absorption au sens de l’article 12 du règlement de base. En tout état de cause, la part globale du produit concerné dans le budget des utilisateurs serait faible.
(108)
Par ailleurs, le produit concerné est considéré comme un investissement d’actifs fixes en raison de sa longue durée de vie (en règle générale plus de dix ans). Par conséquent, tout droit antidumping versé doit être réparti sur toute la durée de vie utile du scanner de fret.
(109)
L’enquête n’a pas fait apparaître d’élément de preuve donnant à penser que des mesures pourraient avoir des répercussions sur les activités des utilisateurs, sur le nombre de personnes travaillant sur ce type de systèmes, sur le personnel des douanes ou sur le personnel responsable d’autres services auxiliaires.
(110)
Il a également été déclaré que les pouvoirs publics au sein de l’Union européenne respectaient des dispositions strictes en matière de marchés publics, qui garantissent la transparence des procédures de sélection. Il convient de noter à cet égard que les procédures de passation des marchés publics ne sont pas conçues pour contrecarrer les pratiques de dumping. Au contraire, l’existence d’un marché bel et bien transparent rend visible toute tentative de pratique commerciale déloyale et entraîne la nécessité de créer des conditions commerciales équitables pour tous.
(111)
L’industrie communautaire serait clairement à même de tirer parti de toutes mesures instituées en effectuant de plus grandes économies d’échelle grâce à une augmentation de sa production et de ses ventes.
(112)
Compte tenu de ce qui précède, il est considéré que, dans les circonstances actuelles, l’institution de mesures à l’encontre de la RPC n’affectera pas les utilisateurs communautaires de manière significative.
6.6. Conclusion concernant l’intérêt de la Communauté
(113)
Après examen des divers intérêts en jeu, il est provisoirement conclu que, du point de vue de l’intérêt général de la Communauté, aucun intérêt ne surpasse celui de l’industrie communautaire à voir des mesures provisoires instituées dans le but d’éliminer les effets de distorsion des échanges résultant des importations faisant l’objet d’un dumping.
7. MESURES ANTIDUMPING PROVISOIRES
(114)
Compte tenu des conclusions établies ci-dessus concernant l’existence d’un dumping, le préjudice en résultant et l’intérêt de la Communauté, il est jugé nécessaire d’instituer des mesures provisoires à l’encontre des importations du produit concerné en provenance de la RPC afin d’empêcher l’aggravation du préjudice causé à l’industrie communautaire par les importations faisant l’objet d’un dumping.
7.1. Niveau d’élimination du préjudice
(115)
Le niveau des mesures antidumping provisoires doit être suffisant pour éliminer le préjudice causé à l’industrie communautaire par les importations faisant l’objet d’un dumping, sans excéder les marges de dumping constatées.
(116)
Pour calculer le montant du droit nécessaire afin d’éliminer les effets du dumping préjudiciable, il a été considéré que les mesures devraient permettre à l’industrie communautaire de couvrir ses coûts et de réaliser le bénéfice avant impôt qu’elle pourrait raisonnablement escompter dans des conditions de concurrence normales, c’est-à-dire en l’absence d’importations faisant l’objet d’un dumping. La marge bénéficiaire avant impôt qui a été utilisée pour ce calcul se situe entre 12 % et 16 % du chiffre d’affaires (le chiffre exact ne peut pas être divulgué pour des raisons de confidentialité). Il a été démontré que c’est le bénéfice que l’on pourrait raisonnablement escompter en l’absence d’un dumping préjudiciable, étant donné que ce type de marge bénéficiaire reste conforme à ce que l’industrie communautaire a été capable de réaliser avant l’arrivée des importations chinoises dans la Communauté. Sur cette base, un prix non préjudiciable a été calculé pour l’industrie communautaire qui fabrique le produit similaire. Ce prix non préjudiciable a été obtenu en ajoutant la marge bénéficiaire susmentionnée au coût de production.
(117)
La majoration de prix nécessaire a été déterminée en comparant le prix à l’importation moyen pondéré, utilisé pour établir la sous-cotation, et le prix moyen non préjudiciable des produits vendus par l’industrie communautaire sur le marché de la Communauté. Les éventuelles différences résultant de cette comparaison ont ensuite été exprimées en pourcentage de la valeur moyenne CAF à l’importation. Cet écart n’a été observé que pour le seul producteur exportateur chinois se situant au-dessus de la marge de dumping.
7.2. Mesures provisoires
(118)
Compte tenu de ce qui précède et conformément à l’article 7, paragraphe 2, du règlement de base, il est considéré qu’un droit antidumping provisoire doit être institué sur les importations en provenance de la RPC au niveau de la marge de dumping ayant été établie.
(119)
Sur la base de ce qui précède, le taux du droit antidumping provisoire à l’encontre de la RPC est de 36,6 %.
(120)
Il convient de rappeler que le marché de l’Union européenne est régi essentiellement par des procédures de passation des marchés publics caractérisées par la petite taille du marché et le faible nombre d’opérateurs présents. Par conséquent, pour des raisons de renforcement de la transparence et de suivi précis de l’efficacité des mesures, il est jugé utile de demander aux autorités compétentes des États membres de fournir à la Commission des données confidentielles et périodiques de base sur l’attribution des contrats.
8. DISPOSITION FINALE
(121)
Dans l’intérêt d’une bonne administration, il convient de fixer un délai pour permettre aux parties concernées qui se sont fait connaître dans le délai précisé dans l’avis d’ouverture de faire part de leur point de vue par écrit et de demander à être entendues. De plus, il convient de préciser que les conclusions concernant l’institution de droits tirées aux fins du présent règlement sont provisoires et sont susceptibles de faire l’objet d’un réexamen aux fins de l’institution d’un droit définitif,
A ADOPTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Un droit antidumping provisoire est institué sur les systèmes de scannage de fret reposant sur la technologie à neutrons ou sur l’utilisation de rayons X, avec une source de rayons X d’au moins 250 KeV, ou encore sur l’utilisation de rayons alpha, bêta ou gamma et relevant actuellement des codes NC ex 9022 19 00, ex 9022 29 00, ex 9027 80 17 et ex 9030 10 00 (codes TARIC 9022190010, 9022290010, 9027801710 et 9030100091) et les véhicules automobiles équipés de tels systèmes relevant actuellement du code NC ex 8705 90 90 (code TARIC 8705909010) originaires de la République populaire de Chine.
2. Le taux du droit antidumping provisoire applicable au prix net franco frontière de l’Union européenne, avant dédouanement, du produit décrit au paragraphe 1 est de 36,6 %.
3. La mise en libre pratique dans l’Union européenne du produit visé au paragraphe 1 est subordonnée au dépôt d’une garantie équivalente au montant du droit provisoire.
4. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
Sans préjudice de l’article 20 du règlement (CE) no 384/96 du Conseil, les parties intéressées peuvent demander à être informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels le présent règlement a été adopté, présenter leur point de vue par écrit et demander à être entendues par la Commission dans un délai d’un mois à compter de la date d’entrée en vigueur du présent règlement.
Conformément à l’article 21, paragraphe 4, du règlement (CE) no 384/96, les parties intéressées peuvent présenter des commentaires sur l’application du présent règlement dans un délai d’un mois à compter de la date de son entrée en vigueur.
Article 3
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
L’article 1er du présent règlement s’applique pendant une durée de six mois.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 16 décembre 2009.