NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1187/2008
ze dne 27. listopadu 2008
o uložení konečného antidumpingového cla a o konečném výběru uloženého prozatímního cla z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1 Prozatímní opatření
(1)
Komise uložila nařízením (ES) č. 492/2008 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
1.2 Následné řízení
(2)
Po poskytnutí informací o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto uložit prozatímní antidumpingová opatření (dále jen „prozatímní informace“), několik zúčastněných stran předložilo písemná podání, v nichž vyjádřilo své názory na prozatímní zjištění. Strany, které o to požádaly, dostaly příležitost být vyslyšeny. Komise dále vyhledávala a ověřovala veškeré informace, které považovala za nezbytné pro konečná zjištění.
(3)
Komise dále pokračovala v šetření s ohledem na aspekty zájmu Společenství a provedla analýzu informací poskytnutých některými uživateli a dodavateli ve Společenství po uložení prozatímních antidumpingových opatření.
(4)
Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy a podle potřeby byla na jejich základě upravena prozatímní zjištění.
(5)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě vznikl záměr doporučit uložení konečných antidumpingových opatření z dovozu glutamátu sodného pocházejícího z ČLR a konečný výběr částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla. Rovněž jim byla poskytnuta lhůta, ve které mohly v reakci na tyto informace podat námitku.
(6)
Připomíná se, že šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2006 do 30. června 2007 (dále jen „období šetření“). Pokud jde o trendy podstatné z hlediska posouzení újmy, Komise analyzovala údaje pokrývající období od dubna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(7)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky k dotčenému a obdobnému výrobku, potvrzuje se tímto 12. až 14. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. DUMPING
3.1 Použití článku 18 základního nařízení
(8)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se použití článku 18 základního nařízení ani k jednomu vyvážejícímu výrobci v ČLR, potvrzuje se tímto 15. až 18. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.2 Status tržního hospodářství
(9)
Po poskytnutí prozatímních informací zpochybnili dva čínští vyvážející výrobci, kterým nebyl přiznán status tržního hospodářství, prozatímní zjištění.
(10)
První společnost ve svém stanovisku uvedla, že mezinárodní účetní standard (IAS) vyžadoval pouze přípravu konsolidovaných účetních závěrek a nikoliv jejich prověření auditory v souladu s IAS.
(11)
V tomto ohledu je nutno připomenout, že tato společnost i přes několik výzev neposkytla příslušné konsolidované účetní závěrky, včetně zprávy auditorů, a to ani na formuláři žádosti o status tržního hospodářství, ani během inspekce na místě v ČLR. IAS stanovují a vysvětlují mezinárodně dohodnuté účetní zásady a poskytují návod, jak by se měly používat. Provedení auditu účetních záznamů v souladu s IAS znamená, že audit zajistí, aby účetní záznamy byly zhotoveny a předloženy v souladu s IAS a těmto standardům vyhověly. V případě porušení těchto zásad by zpráva auditora měla zmiňovat dopad tohoto nesouladu a důvody, proč nebyly použity zásady IAS. Zejména mezinárodní účetní standard 27 jasně uvádí podmínky, za kterých by firmy měly vyhotovovat a předkládat své konsolidované účetní závěrky. Společnost nepopírá, že tyto podmínky se na ni vztahovaly v souvislosti s šetřením ohledně statusu tržního hospodářství.
(12)
Článek 2 odst. 7 písm. c) druhá odrážka základního nařízení jasně uvádí, že společnosti žádající o status tržního hospodářství by měly disponovat jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy a používaným ve všech oblastech. Tudíž se zdá být jasné, že účetní závěrky by měly být nejen připraveny, ale také prověřeny auditory v souladu s IAS. Neprovedení auditu v souladu s IAS neumožňuje Komisi stanovit, zda účetní závěrky byly či nebyly vyhotoveny v souladu s IAS. Pouze na tomto základě nelze vyvodit závěr, zda bylo kritérium 2 splněno.
(13)
Stejný vyvážející výrobce dále tvrdil, že z jeho pohledu nebylo vyrovnávání příjmů a výdajů podstatné a že neposkytnutí informací nemohlo mít vliv na ekonomické rozhodnutí uživatelů přijaté na základě účetních závěrek. Tudíž se nejednalo o porušení IAS.
(14)
Toto tvrzení se však zdá být v rozporu s prvním, které říká, že účetní závěrky by měly být vyhotoveny, ne však prověřeny auditory v souladu s IAS. Pokud by se jednalo o tento příklad, pak by nikoliv kompetentní a nezávislí auditoři, jak požaduje čl. 2 odst. 7 písm. c), ale samy společnosti posuzovaly, zda by vyrovnání mělo či nemělo být zakázáno, jestliže příjmy a výdaje nejsou významné a jestliže toto vyrovnání nemůže mít vliv na ekonomické rozhodnutí uživatelů a omezuje uživatelům možnost porozumět prováděným obchodním operacím.
(15)
I když je nutno přijmout fakt, že pojem „významnost“ ponechává určitý prostor pro výklad, odstavec 30 IAS 1 uvádí, že položka, která není dostatečně významná, aby byla zaručena její samostatná prezentace v uvedených výkazech, může být dostatečně významná, aby byla prezentována samostatně v komentáři. Tudíž s ohledem na skutečnost, že vyrovnání nebylo zmíněno ve zprávě auditora ani v komentáři k účetní závěrce společnosti, se potvrzuje, že účetní závěrky společnosti nebyly prověřeny auditory v souladu s IAS.
(16)
Zmíněné vyrovnání bylo navíc zjištěno vyšetřovateli Komise. Pokud by neexistovaly žádné jiné případy, kdy účetní závěrky nebyly vyhotoveny a prověřeny auditory v souladu s IAS, odhalil by to pouze hloubkový audit. V případě jeho absence Komise nemá k dispozici dobu nutnou k prověření účetnictví a k prověření předložení účetních závěrek společností, což ani není účelem její inspekce na místě. Tudíž zjištění Komise poukazující na to, že společnosti žádající o status tržního hospodářství neplní požadavek základních nařízení týkající se vedení účetních záznamů a zajištění toho, že účetní závěrky budou vyhotoveny a prověřeny v souladu s IAS, vedou k závěru, že kritérium dvě není splněno.
(17)
Stejná společnost rovněž nesouhlasila se závěrem, že záporný provozní kapitál spolu s bezúročnými půjčkami musí být považován za zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství, ale spíše za známku efektivnosti řízení.
(18)
V první řadě je třeba poznamenat, že zjištění týkající se záporného provozního kapitálu byla vedlejší a nebyla tím hlavním, co vedlo k závěru, že žadatel nesplnil kritérium pro přiznání statusu tržního hospodářství. Za druhé, záporný provozní kapitál může být sám o sobě známkou efektivnosti řízení, ale pouze u podnikání s malými zásobami a nízkými pohledávkami, což je v podstatě možno najít jen u podniků provozovaných téměř pouze na hotovostním základě, jako jsou obchodní domy a supermarkety. Analýza situace tohoto čínského vyvážejícího výrobce však byla zcela jiná. Záporný provozní kapitál musí být považován spíše za známku toho, že společnost může čelit úpadku či vážným finančním problémům. Za těchto okolností by byla možnost přijetí obrovských částek „obchodních úvěrů“ bez jakýchkoliv finančních nákladů v podmínkách tržní ekonomiky vysoce nepravděpodobná. Proto významné bezúročné půjčky společnosti, které představovaly značný podíl na jejích celkových krátkodobých pasivech (představujících 80 % celkových závazků) a měly za následek významnou úroveň záporného provozního kapitálu, musí být považovány za neodpovídající chování v tržní ekonomice.
(19)
V případě druhé společnosti nebyly poskytnuty žádné nové argumenty, které by změnily prozatímní zjištění ohledně statusu tržního hospodářství. Zejména bylo potvrzeno, že vliv státem vlastněného akcionáře na rozhodovací proces společnosti byl nepřiměřeně vysoký a že stát souhlasil se snížením stanovené hodnoty práv na užívání pozemků o 50 % bez jakékoliv náhrady. Dále se potvrdilo, že účetní závěrky společnosti nebyly prověřeny auditory v souladu s IAS.
(20)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky týkající se statusu tržního hospodářství, 19. až 26. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzuje.
3.3 Individuální zacházení
(21)
Jedna ze zúčastněných stran tvrdila, že protikonkurenční praktiky a zásahy státu podporují obcházení opatření, a proto by žádnému z čínských výrobců nemělo být přiznáno individuální zacházení.
(22)
Zúčastněná strana však neposkytla žádný důkaz o tom, jak by údajné protikonkurenční praktiky a údajný zásah státu umožnily obcházet opatření. Šetření navíc odhalilo, že jakýkoliv teoretický zásah státu by byl možný pouze prostřednictvím Čínské asociace fermentačního průmyslu (China Fermentation Industry Association), jejímiž členy jsou i oba vyvážející výrobci. Veškerá rozhodnutí a doporučení přijatá touto asociací jsou však nezávazné povahy. Toto tvrzení tudíž muselo být zamítnuto.
(23)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky k individuálnímu zacházení, 27. až 29. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzuje.
3.4 Běžná hodnota
3.4.1 Srovnatelná země
(24)
Jedna zúčastněná strana protestovala proti volbě Komise použít Thajsko jako srovnatelnou zemi, konkrétně pak výrobce Ajinomoto Thailand, který je ve spojení s výrobcem ve Společenství. Argumenty a připomínky této strany však byly předloženy po uplynutí zvláštní lhůty pro předkládání připomínek (3) a navíc byly poskytnuty bez jakéhokoliv zdůvodnění. Z tohoto důvodu se k těmto připomínkám nepřihlíželo.
(25)
Vzhledem k tomu, že nebyly podány žádné další připomínky ohledně srovnatelné země, potvrzuje se tímto 30. až 34. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.4.2 Metodika použitá pro stanovení běžné hodnoty
(26)
Jeden čínský vyvážející výrobce tvrdil, že by měla být provedena úprava s ohledem na rozdíly v nákladech na suroviny. Tento vyvážející výrobce konkrétně uvedl, že glutamát sodný vyráběný z melasy, což je případ srovnatelné země, stojí více než glutamát sodný vyráběný z kukuřičného nebo rýžového škrobu.
(27)
Nicméně se ukázalo, že čínský vyvážející výrobce významně zveličil poměr mezi vstupem melasy a výstupem glutamátu sodného ve srovnání s tím, co bylo zjištěno a ověřeno u spolupracujícího výrobce ve srovnatelné zemi. Tvrzení, že je nákladnější glutamát sodný vyrábět ve srovnatelné zemi, muselo být tudíž zamítnuto.
(28)
Jelikož nebyly vzneseny žádné jiné připomínky týkající se metodiky použité pro stanovení běžné hodnoty, 35. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzuje.
3.5 Vývozní cena
(29)
Jelikož nebyly vzneseny žádné připomínky týkající se vývozní ceny, které by změnily zjištění dosažená v prozatímní fázi, potvrzuje se tímto 36. až 37. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3.6 Srovnání
(30)
Jelikož nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně srovnání, 38. až 39. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzuje.
3.7 Dumpingová rozpětí
(31)
U společností, jimž bylo přiznáno individuální zacházení, byla vážená průměrná běžná hodnota porovnána s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení.
(32)
Na tomto základě konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Společenství před proclením představují:
-
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.: 36,5 %,
-
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd.,
a Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.: 33,8 %.
(33)
Základ pro stanovení celostátního dumpingového rozpětí byl stanoven ve 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, který se vzhledem k neexistenci jakýchkoliv připomínek tímto potvrzuje. Na tomto základě byla celostátní úroveň dumpingu stanovena na 39,7 % ceny CIF na hranice Společenství před proclením.
4. ÚJMA
4.1 Vymezení výrobního odvětví Společenství
(34)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně vymezení výrobního odvětví Společenství, potvrzuje se tímto 44. až 46. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.2 Spotřeba Společenství
(35)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné připomínky ohledně spotřeby Společenství, potvrzuje se tímto 47. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.3 Dovoz do Společenství z ČLR
(36)
Jeden z dovozců ve Společenství po poskytnutí prozatímních informací tvrdil, že výsledky zjištění Komise s ohledem na kolísání čínské vývozní ceny byly v posuzovaném období zkresleny z důvodu použití účetních období místo kalendářních roků. Posuzované období bylo započato 1. dubna 2004, zatímco použití kalendářních roků by znamenalo začátek období od 1. ledna 2004. Podle údajů předložených společností by tato změna počátku vedla k 12 % nárůstu čínských vývozních cen mezi kalendářním rokem 2004 a obdobím šetření na rozdíl od nepatrného poklesu uvedeného v 50. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Je však nutno poznamenat, že údaje předložené dovozcem vycházely z jeho celkových kupních cen, které samozřejmě pokrývaly pouze část vývozů Číny do Společenství. Po přezkoumání údajů Eurostatu s ohledem na průměrné ceny veškerého dovozu glutamátu sodného z ČLR bylo zjištěno, že příslušné čínské ceny vzrostly od ledna 2004 do konce období šetření pouze o 0,5 %, a ne o 12 %, jak tvrdil dovozce. Rozdíl ve vývoji cen zjištěném za posuzované období (pokles 2 %) a za období od ledna 2004 do konce období šetření (nárůst 0,5 %) není takový, aby bylo nutno měnit závěry vyvozené s ohledem na účinek těchto cen na situaci výrobního odvětví Společenství. Toto tvrzení proto muselo být zamítnuto.
(37)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné další připomínky ohledně dovozu z ČLR do Společenství, potvrzuje se tímto 48. až 52. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4.4 Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství
(38)
Některé zúčastněné strany vyslovily pochybnosti o analýze trendů ukazatelů újmy. Tvrdily, že použití dvanáctiměsíčních období probíhajících v souladu s účetním obdobím žadatele místo kalendářních roků ve skutečnosti zkrátilo posuzované období na tři roky, jelikož účetní období 2007 se ve velké míře překrývá s obdobím šetření. Tyto strany uvedly, že za účelem řádného vyhodnocení trendů ukazatelů újmy by mělo být posuzované období prodlouženo tak, aby pokrylo úplný kalendářní rok 2004. V tomto ohledu je třeba zdůraznit, že základní nařízení neuvádí striktní časovou osu ohledně vymezení posuzovaného období. Mimoto doporučení Světové obchodní organizace (WTO) týkající se lhůt pro sběr údajů pro antidumpingová šetření uvádí, že „Obecně platí, že […] lhůta pro sběr údajů pro prošetřování újmy by měla standardně být alespoň tři roky […]“ (4). Přesto byla provedena komparativní analýza základních ukazatelů újmy na základě kalendářního roku, tj. za předpokladu, že posuzované období sestává z let 2004, 2005, 2006 a období šetření, aby se ověřilo, zda budou ohledně újmy vyvozeny jiné závěry. Tato analýza ukázala, že se trendy hlavních ukazatelů újmy významně nemění.
I když jisté trendy jako např. snížení objemů výroby a prodeje by byly méně zřetelné ve srovnání se závěry v prozatímním nařízení, jiná zjištění týkající se záporné ziskovosti výrobního odvětví Společenství, obrovský nárůst dovozu z ČLR a významné cenové podbízení by se nezměnily. Dále je nutno poznamenat, že posuzované období slouží jako ukazatel vývoje situace výrobního odvětví Společenství ke stanovení toho, zda toto odvětví utrpělo během období šetření podstatnou újmu. Za těchto okolností se argument stran zamítá, protože i kdyby se posuzované období prodloužilo o první trimestr 2004, graf újmy by i nadále vykazoval podstatnou hodnotu.
(39)
Žadatel dále vznesl připomínky ke znění 60. bodu odůvodnění prozatímního nařízení. Žadatel zdůraznil, že výrok „se získáním společnosti Orsan S.A. společností Ajinomoto Foods Europe“ nebyl správný, jelikož společnost Orsan S.A. byla získána společností Ajinomoto Group a následně přejmenována na Ajinomoto Foods Europe.
(40)
Na základě výše uvedených skutečností a úvah se tímto potvrzuje závěr, který říká, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu uvedenou v 70. až 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
5.1 Účinky dumpingového dovozu
(41)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že během posuzovaného období nedošlo k časové shodě mezi trendem záporné ziskovosti pozorovaným u výrobního odvětví Společenství a vývojem objemů dovozu z ČLR. V souladu s tím bylo uvedeno, že dovoz z ČLR nemohl výrobnímu odvětví Společenství způsobit újmu. Ačkoliv byla tato záležitost detailně vysvětlena v 60. a 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, poznamenává se dále, že v souladu s čl. 3 odst. 6 základního nařízení nemusí být relevantním faktorem při posuzování toho, zda byly dumpingové dovozy příčinou podstatné újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství, pouze objemy dumpingových dovozů, ale také ceny těchto dovozů. V 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl vyvozen závěr, že „[…] levný dumpingový dovoz z ČLR, jehož ceny byly v průběhu období šetření významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství a jehož objem značně vzrostl, hrál rozhodující úlohu, pokud jde o újmu způsobenou výrobnímu odvětví Společenství“. Vzhledem k vývoji objemů a cen dumpingového dovozu během posuzovaného období se má za to, že výše uvedené tvrzení by mělo být zamítnuto.
(42)
Další zúčastněná strana tvrdila, že nárůst dovozu glutamátu sodného z ČLR v posuzovaném období neměl vliv na situaci výrobního odvětví Společenství, jelikož tento dovoz zejména nahrazoval dovoz z jiných zdrojů.
(43)
V tomto ohledu se připomíná, že i když čínský dovoz glutamátu sodného v určitém rozsahu skutečně nahrazoval dovoz z jiných zemí, jak vysvětluje 57. bod odůvodnění prozatímního nařízení, levnému dumpingovému dovozu z ČLR se trvale dařilo získávat podíl na trhu na úkor výrobního odvětví Společenství dokonce i tehdy, když spotřeba Společenství klesala. Toto tvrzení navíc nepotvrzují výsledky tohoto šetření, které ukázaly, že nával levného dumpingového dovozu z ČLR, jehož ceny byly významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství, vedl k tomu, že během posuzovaného období utrpělo výrobní odvětví Společenství podstatnou újmu. Na základě toho by výše uvedené tvrzení mělo být zamítnuto.
(44)
Jelikož nebyly v tomto ohledu vzneseny žádné další připomínky, 74. až 76. bod odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzuje.
5.2 Účinky dalších faktorů
(45)
Různé zúčastněné strany znovu zopakovaly tvrzení předložená před uložením prozatímních opatření, podle kterých byla podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, způsobena jinými faktory než dumpingovým dovozem. Tato tvrzení se specifickým ohledem na náklady na restrukturalizaci a rostoucí náklady na suroviny, které údajně měly vliv na výrobní odvětví Společenství, byla již patřičně projednána v 60. a 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(46)
Jedna ze zúčastněných stran znovu zopakovala tvrzení učiněná před uložením prozatímních opatření, podle kterých může být jakákoliv podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, způsobena také vývozem glutamátu sodného z ČLR prováděným společnostmi, jež jsou ve spojení s výrobním odvětvím Společenství. Tato strana dále tvrdila, že žadatel uvedl Komisi v omyl tím, že ji neinformoval o existenci společností v ČLR, které jsou ve spojení s výrobním odvětvím Společenství, a zastřel skutečnost, že tyto čínské společnosti vyvážely glutamát sodný do Společenství. Na základě toho tato strana uvažovala, že by se na žadatele měl použít článek 18 základního nařízení. Stejná strana dále uvedla, že došlo k porušení jejích práv na obhajobu, protože verze podnětu a odpovědi žadatele na dotazník pro kontrolu prováděnou zúčastněnými stranami („veřejně přístupná verze“) neodkryla skutečnost, že žadatel má v ČLR společnosti, které jsou s ním ve spojení a které se angažovaly v podnikání v oblasti glutamátu sodného.
(47)
Jak již bylo vysvětleno v 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nebyla otázka vývozu glutamátu sodného do Společenství jedním výrobcem z ČLR, o kterém je známo, že je ve spojení s výrobním odvětvím Společenství, považována z důvodu nevýznamného objemu za důležitou. Dále je potřeba zdůraznit, že žadatel neposkytl Komisi zavádějící informaci ohledně společností v ČLR, se kterými je ve spojení. Tato informace byla sdělena v důvěrné verzi podnětu a odpovědi žadatele na dotazník. Faktem je, že tato informace původně nebyla zahrnuta ve veřejně přístupné verzi podnětu nebo odpovědi žadatele na dotazník. Žadatel však poskytl veřejně přístupné verze včetně informací o společnostech v ČLR, se kterými je ve spojení, následně v průběhu řízení. Za těchto okolností se má za to, že nedošlo k žádnému porušení práva na obhajobu stran. Mimoto nebyl předložen žádný přesvědčivý důkaz, který by podpořil tvrzení, že společnost Ajinomoto Group si byla vědoma údajné nepřímé vývozní činnosti jedné z čínských společností, se kterými je ve spojení. Tudíž se má za to, že použití článku 18 základního nařízení není v této situaci odůvodněné, a tvrzení se zamítá.
(48)
Jedna ze zúčastněných stran znovu zopakovala tvrzení předložená před uložením prozatímních opatření ohledně dopadu směnného kurzu mezi americkým dolarem a eurem na výpočet cenového podbízení a vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství. Nebyly však poskytnuty žádné další informace či důkaz, který by změnil závěry uvedené v 84. až 90. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, který se tímto potvrzuje.
(49)
Jedna ze zúčastněných stran znovu zopakovala své tvrzení předložené před uložením prozatímních opatření ohledně dopadu globální strategie společnosti Ajinomoto Group, zejména pak vývozu na trh EU realizovaného výrobci glutamátu sodného ve třetích zemích, které vlastní společnost Ajinomoto, a jeho dopadu na zisk a úroveň zásob žadatele. V 92. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo uvedeno, že prodej glutamátu sodného na trhu Společenství pocházejícího od vývozců v zemích mimo Společenství, kteří jsou ve spojení s výrobním odvětvím Společenství, se v průběhu posuzovaného období trvale a významně snižoval. V důsledku toho byl v 95. bodě odůvodnění uvedeného nařízení vysloven závěr, že dovoz výrobního odvětví Společenství od stran, které jsou s ním ve spojení a nachází se mimo Společenství, nepřispěl ke zjištěné podstatné újmě. Tato strana neposkytla žádné další informace či důkaz, jenž by změnil tento závěr, který se tímto potvrzuje.
5.3 Závěr o příčinných souvislostech
(50)
Vzhledem k výše uvedené analýze, která řádně rozlišila a oddělila účinky všech ostatních známých faktorů na situaci výrobního odvětví Společenství od účinků dumpingového dovozu působících újmu, se tímto potvrzuje, že tyto ostatní faktory nemohou jako takové nic změnit na skutečnosti, že zjištěná podstatná újma musí být přičtena dumpingovému dovozu.
(51)
S ohledem na výše uvedené se vyvozuje závěr, že dumpingový dovoz glutamátu sodného pocházejícího z ČLR způsobil výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
(52)
Jelikož v tomto ohledu nebyly vzneseny žádné další připomínky, závěry v 99. až 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se tímto potvrzují.
6. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
6.1 Zájem výrobního odvětví Společenství
(53)
Jelikož nebyly v tomto ohledu vzneseny žádné další připomínky, potvrzují se tímto zjištění uvedená ve 103. až 106. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.2 Zájem dovozců
(54)
Jeden dovozce tvrdil, že negativní dopad, který mohou mít antidumpingová opatření na jeho ekonomickou situaci, byl v 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení podceněn. Podle společnosti by vzhledem k nízké ziskovosti jejího prodeje glutamátu sodného a omezené možnosti přenést zvýšení ceny na své klienty znamenalo uložení antidumpingových opatření konec podnikání v oblasti glutamátu sodného. Je třeba podotknout, že podnikání v oblasti glutamátu sodného nepředstavuje výrazný podíl na obchodní činnosti zmíněného dovozce, který svůj glutamát sodný pořizuje zejména z ČLR. Dotyčný dovozce má možnost přejít na jiné zdroje dodávek, které nejsou ovlivněny antidumpingovými opatřeními. Nicméně, jak již bylo zmíněno ve 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, očekávaným účinkem uložení opatření bude obnova účinných obchodních podmínek na trhu Společenství, což v tomto případě může vést ke zvýšení cen glutamátu sodného zejména z výrobního odvětví Společenství a ČLR. Tudíž se předpokládá, že všichni dovozci by měli být schopni přenést alespoň část nárůstu svých nákladů vyplývajících z uložení antidumpingových opatření. Na základě toho se potvrzuje závěr dosažený v 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6.3 Zájem uživatelů
(55)
Po předložení připomínek zúčastněných stran ohledně možného dopadu navrhovaných opatření na výrobní odvětví uživatelů byly provedeny další analýzy na základě informací od hlavních uživatelů glutamátu sodného ve Společenství, jmenovitě od společností Nestlé a Unilever. Šetření prokázalo, že glutamát sodný představuje méně než 3 % nákladů na výrobu všech výrobků obsahujících glutamát sodný vyráběných oběma společnostmi. Vezmeme-li tudíž v úvahu signály o relativně vysokých průměrných mírách zisku, jichž obě společnosti v průběhu období šetření dosáhly zejména u těchto výrobků, je možno potvrdit, že možný dopad navrhovaného opatření na jejich činnost by neměl být významný.
6.4 Zájem dodavatelů surovin
(56)
V návaznosti na 115. bod odůvodnění prozatímního nařízení byla analýza týkající se zájmu dodavatele na začátku dodavatelského řetězce ve výrobním odvětví Společenství rozšířena o údaje poskytnuté druhým dodavatelem. Na základě odpovědí na dotazník od obou dodavatelů bylo zjištěno, že situace dodavatelských společností se během posuzovaného období významně zhoršila stejně jako situace výrobního odvětví Společenství. Celkový obrat prošetřovaných dodavatelů poklesl v rozmezí od 8 % do 13 %, a jejich prodej výrobnímu odvětví Společenství zaznamenal dokonce dvakrát tak významný pokles (v rozmezí od 15 % do 25 %). Obě společnosti také zaznamenaly pokles v mírách ziskovosti.
(57)
Vezmeme-li v úvahu výše uvedená zjištění, potvrzuje se tímto obsah 116. bodu odůvodnění prozatímního nařízení.
6.5 Narušení hospodářské soutěže a obchodu
(58)
Některé ze zainteresovaných stran znovu zopakovaly své připomínky ohledně údajné dominantní pozice společnosti Ajinomoto Group na světě a jejího údajného monopolního postavení ve Společenství. Tyto záležitosti byly již projednány ve 117. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Ohledně těchto tvrzení nebyl předložen žádný nový důkaz.
(59)
Několik zúčastněných stran vzneslo další argumenty týkající se vývoje na trhu s glutamátem sodným po období šetření. Tvrdily, že objem dovozu po období šetření poklesl a ceny vzrostly, což vyloučilo jakoukoliv možnou újmu výrobnímu odvětví Společenství. Strany uvedly, že uložení antidumpingových cel v této situaci by pouze poškodilo dovozce a uživatele ve Společenství. Strany vznesly také otázku týkající se údajného globálního nedostatku zásob glutamátu sodného, jelikož podle jejich údajů několik důležitých výrobců na světě přestalo dotčený výrobek vyrábět nebo snížilo jeho výrobní kapacitu. Údaje Eurostatu a další informace získané z výrobního odvětví Společenství však výše uvedená tvrzení nepodporují. Podle nich zůstaly po období šetření dovozní ceny naopak stabilní, a v některých měsících dokonce poklesly, zatímco objem dovozu z ČLR i třetích zemí vzrostl. Druhý uvedený vývoj prokazuje, že někteří nečínští konkurenti disponují kapacitou pro rozšíření svého vývozu do Společenství.
6.6 Závěr o zájmu Společenství
(60)
Vzhledem k výsledkům dalšího šetření ohledně aspektů zájmu Společenství ve výše uvedeném případě se tímto potvrzují zjištění a závěry uvedené v 119. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
7. KONEČNÁ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
7.1 Úroveň pro odstranění újmy
(61)
Vzhledem k tomu, že nebyly vzneseny žádné opodstatněné připomínky, které by změnily závěr ohledně úrovně pro odstranění újmy, potvrzuje se tímto 120. až 122. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
7.2 Forma a úroveň cel
(62)
Vzhledem k výše uvedenému a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by mělo být konečné antidumpingové clo uloženo na úrovni postačující k odstranění újmy způsobené dumpingovým dovozem, aniž by bylo překročeno zjištěné dumpingové rozpětí.
(63)
Sazby konečných cel jsou s konečnou platností stanoveny takto:
Společnost
Rozpětí pro odstranění újmy
Dumpingové rozpětí
Sazba antidumpingového cla
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., a
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
54,8 %
33,8 %
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
60,4 %
36,5 %
36,5 %
Všechny ostatní společnosti
63,7 %
39,7 %
39,7 %
(64)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení byly stanoveny na základě zjištění stávajícího šetření. Odrážejí tedy situaci zjištěnou během šetření, pokud jde o uvedené společnosti. Tyto celní sazby (oproti celostátnímu clu použitelnému na „všechny ostatní společnosti“) jsou proto výlučně použitelné na dovoz výrobků pocházejících z dotčené země a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Pro dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení s konkrétně uvedenými subjekty, nelze tyto sazby použít a takové výrobky podléhají celní sazbě uplatňované na „všechny ostatní společnosti“.
(65)
Jakákoliv žádost o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. následkem změny názvu subjektu nebo po založení nových výrobních nebo prodejních subjektů) by měla být neprodleně adresována Komisi (5) společně s veškerými relevantními informacemi, zejména s informacemi o jakýchkoli změnách činnosti společnosti spojených s výrobou, domácím a vývozním prodejem souvisejícím např. se změnou názvu nebo změnou výrobních nebo prodejních subjektů. Je-li to na místě, nařízení se poté pozmění tak, že se aktualizuje seznam společností, pro které lze individuální celní sazby použít.
7.3 Závazky
(66)
Jeden spolupracující čínský vyvážející výrobce nabídl cenový závazek.
(67)
V tomto ohledu se poznamenává, že ceny glutamátu sodného jsou sjednávány globálně s velkými mezinárodními společnostmi s výrobním zařízením v rámci i mimo Společenství. Podotýká se také, že většina prodeje tohoto vyvážejícího výrobce je realizována hlavně těmto mezinárodním společnostem. Vzhledem k výše uvedenému se riziko vzájemné kompenzace cen mezi dohodami o prodeji uzavřenými s mezinárodními společnostmi pro jejich výrobní zařízení ve Společenství a zařízení situovaná v jiných zemích mimo Společenství považovalo za velmi vysoké. Také se mělo za to, že tuto vzájemnou kompenzaci by bylo velice obtížné zjistit v rámci monitorování závazků. Nabídka závazku tohoto vyvážejícího výrobce tudíž musela být ve své současné podobě zamítnuta, jelikož její přijetí bylo s ohledem na skutečnost, že by tento závazek nemohl být vhodně monitorován Komisí, považováno za nepraktické.
7.4 Konečný výběr prozatímních cel a zvláštní monitorování
(68)
Vzhledem k rozsahu zjištěných dumpingových rozpětí a vzhledem k úrovni újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství se považuje za nezbytné s konečnou platností vybrat částky zajištěné pomocí prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením, tj. nařízením Komise (ES) č. 492/2008, a to v rozsahu částky uložených konečných cel.
(69)
Je třeba připomenout, že pokud by se po uložení antidumpingových opatření podstatně zvýšil objem vývozu některé ze společností využívajících nižší individuální celní sazby, lze takovéto zvýšení objemu považovat samo o sobě za změnu obchodních toků v důsledku uložení opatření ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. Za takových okolností a za předpokladu, že jsou splněny podmínky, lze zahájit šetření zaměřené proti obcházení předpisů. V rámci tohoto šetření lze mimo jiné prošetřit potřebu zrušení individuálních celních sazeb a následného uložení celostátního cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu glutamátu sodného kódu KN ex 2922 42 00 (kód TARIC 2922420010) pocházejícího z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením se pro výrobky vyrobené společnostmi uvedenými níže stanoví takto:
Společnost
Sazba antidumpingového cla (%)
Doplňkový kód TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd., a
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd.
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd.
36,5
A884
Všechny ostatní společnosti
39,7
A999
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Částky zajištěné pomocí prozatímních antidumpingových cel podle nařízení Komise (ES) č. 492/2008 z dovozu glutamátu sodného kódu KN ex 2922 42 00 (TARIC 2922420010) pocházejícího z Čínské lidové republiky se s konečnou platností vyberou.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 27. listopadu 2008.
RÈGLEMENT (CE) N o 1187/2008 DU CONSEIL
du 27 novembre 2008
instituant un droit antidumping définitif et portant perception définitive du droit provisoire institué sur les importations de glutamate monosodique originaire de la République populaire de Chine
LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
vu le traité instituant la Communauté européenne,
vu le règlement (CE) no 384/96 du Conseil du 22 décembre 1995 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après dénommé «règlement de base»), et notamment son article 9,
vu la proposition de la Commission présentée après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
1. PROCÉDURE
1.1. Mesures provisoires
(1)
La Commission a, par le règlement (CE) no 492/2008 (2) (ci-après dénommé «règlement provisoire»), institué un droit antidumping provisoire sur les importations de glutamate monosodique originaire de la République populaire de Chine (ci-après dénommée «RPC»).
1.2. Suite de la procédure
(2)
À la suite de la notification des faits et considérations essentiels sur la base desquels il a été décidé d’instituer des mesures antidumping provisoires (ci-après dénommés «conclusions provisoires»), plusieurs parties intéressées ont présenté des observations écrites exposant leurs vues à ce propos. Celles qui l’ont demandé ont également eu la possibilité d’être entendues. La Commission a continué à rechercher et à vérifier toutes les informations jugées nécessaires à l’établissement de ses conclusions définitives.
(3)
La Commission a poursuivi son enquête sur les aspects liés à l’intérêt communautaire et a réalisé une analyse des données fournies par certains utilisateurs et fournisseurs communautaires après l’institution des mesures antidumping provisoires.
(4)
Les commentaires présentés oralement et par écrit par les parties intéressées ont été examinés, et, le cas échéant, les conclusions provisoires ont été modifiées pour en tenir compte.
(5)
Toutes les parties ont été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels il était envisagé de recommander l’institution de mesures antidumping définitives sur les importations de glutamate monosodique originaire de la RPC ainsi que la perception définitive des montants déposés au titre du droit provisoire. Un délai leur a également été accordé afin qu’elles puissent formuler leurs observations à la suite de cette notification.
(6)
Il est rappelé que l’enquête relative au dumping et au préjudice a porté sur la période comprise entre le 1er juillet 2006 et le 30 juin 2007 (ci-après dénommée «période d’enquête» ou «PE»). En ce qui concerne l’examen des tendances aux fins de l’évaluation du préjudice, la Commission a analysé les données relatives à la période allant du 1er avril 2004 à la fin de la période d’enquête (ci-après dénommée «période considérée»).
2. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
(7)
En l’absence de tout commentaire sur le produit concerné et le produit similaire, les considérants 12 à 14 du règlement provisoire sont confirmés.
3. DUMPING
3.1. Application de l’article 18 du règlement de base
(8)
En l’absence de commentaires concernant l’application de l’article 18 du règlement de base à un producteur-exportateur en RPC, les considérants 15 à 18 du règlement provisoire sont confirmés.
3.2. Statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché
(9)
À la suite de la notification des conclusions provisoires, celles-ci ont été contestées par les deux producteurs-exportateurs chinois qui n’ont pas obtenu le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché.
(10)
La première société a fait valoir que, de son point de vue, les normes comptables internationales (IAS) imposaient uniquement l’établissement de comptes consolidés sans exiger que ceux-ci soient vérifiés conformément à ces normes.
(11)
À cet égard, il y a lieu de rappeler que, malgré plusieurs demandes en ce sens, la société en question n’a pas fourni les états financiers consolidés requis, ni le rapport de l’auditeur, que ce soit dans sa demande de statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ou durant le contrôle sur place en RPC. Les normes IAS énoncent et expliquent des principes comptables convenus à l’échelon international et donnent des indications sur la manière dont il convient de les appliquer. Réaliser une vérification des écritures comptables conformément aux normes IAS revient à garantir que ces écritures comptables ont été passées et présentées selon ces normes et qu’elles s’y conforment. En cas de non-respect de ces principes, le rapport d’audit doit mentionner l’impact d’une telle inobservation et les raisons pour lesquelles les principes IAS n’ont pas été appliqués. La norme IAS 27, en particulier, indique clairement dans quelles conditions les entreprises doivent établir et présenter leurs comptes consolidés. La société concernée ne conteste pas que ces conditions lui étaient applicables dans le contexte de l’enquête relative à la demande de statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché.
(12)
L’article 2, paragraphe 7, point c), deuxième tiret, du règlement de base prévoit sans équivoque que les entreprises qui demandent le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché doivent disposer de documents comptables de base faisant l’objet d’un audit indépendant conforme aux normes comptables internationales et utilisés à toutes fins. Il semble donc évident que les comptes doivent non seulement être établis conformément aux normes IAS, mais également vérifiés conformément à ces normes. En l’absence d’une telle vérification, la Commission n’est pas en mesure de déterminer si les comptes ont été établis conformément aux IAS. Sur cette seule base, il n’a pas été possible de conclure que le deuxième critère était rempli.
(13)
Le même producteur-exportateur a par ailleurs affirmé que, à son avis, la compensation entre les recettes et les dépenses ne revêtait pas un caractère significatif et que le défaut de déclaration ne pouvait pas influencer les décisions économiques prises par les utilisateurs sur la base des états financiers. Par conséquent, il n’y aurait pas eu de violation des normes IAS.
(14)
Cette affirmation semble cependant contredire l’argument initial, selon lequel les comptes sont censés être établis, mais non vérifiés conformément aux normes IAS. Si tel était le cas, il reviendrait aux entreprises elles-mêmes, et non à des auditeurs compétents et indépendants, comme l’exige l’article 2, paragraphe 7, point c), de déterminer si la compensation doit être interdite, si les recettes et les dépenses revêtent un caractère significatif, si une telle compensation n’est pas susceptible d’influencer les décisions économiques prises par les utilisateurs et si elle n’empêche pas ceux-ci de comprendre les transactions opérées.
(15)
En outre, s’il faut bien admettre que le «caractère significatif» peut donner lieu à interprétation, le paragraphe 30 de la norme IAS 1 prévoit qu’un élément dont le montant n’est pas suffisamment significatif pour justifier une présentation à part dans le corps des états financiers peut néanmoins être suffisamment significatif pour faire l’objet d’une présentation séparée dans les notes annexes. Cela étant, compte tenu du fait que la compensation n’était mentionnée ni dans le rapport d’audit ni dans les notes annexées aux états financiers de la société, il est confirmé que les comptes de cette société n’ont pas été vérifiés conformément aux normes IAS.
(16)
En outre, la compensation en question a été découverte par les enquêteurs de la Commission. Seule une vérification approfondie aurait permis de révéler s’il n’existait pas d’autres cas où les comptes n’avaient pas été établis et vérifiés conformément aux normes IAS. En l’absence d’une telle vérification, la Commission ne dispose pas du temps nécessaire pour vérifier les comptes et la présentation des comptes des sociétés - tel n’est d’ailleurs pas le but de la visite sur place. En conséquence, les constatations de la Commission indiquant que les entreprises qui demandent le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ne respectent pas les exigences des règlements de base imposant d’établir les documents comptables et de veiller à ce qu’ils soient établis et vérifiés conformément aux normes IAS conduisent à la conclusion que le deuxième critère n’est pas rempli.
(17)
Enfin, la même société a marqué son désaccord avec la conclusion qu’un fonds de roulement négatif conjugué à des emprunts sans intérêt devait être considéré comme une distorsion induite par l’ancien système d’économie planifiée; au contraire, elle y voit une preuve d’efficacité managériale.
(18)
Il convient, tout d’abord, de noter que les constatations relatives au fonds de roulement négatif étaient des constatations subsidiaires et non celles qui ont conduit, à titre principal, à la conclusion que le demandeur ne remplissait pas ce critère d’obtention du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché. Deuxièmement, un fonds de roulement négatif peut, en soi, être un signe d’efficacité managériale, mais uniquement dans une situation de stocks et de créances faibles, ce qui n’est fondamentalement le cas que dans les entreprises fonctionnant presque exclusivement sur la base de leur trésorerie, tels les grands magasins et les supermarchés. L’analyse de la situation de ce producteur-exportateur chinois a toutefois dressé un tableau complètement différent. Un fonds de roulement négatif doit plutôt être considéré comme le signe qu’une société pourrait se retrouver en cessation de paiements ou connaître de graves difficultés financières. Dans de telles circonstances, la perspective de se voir accorder des montants considérables de «crédits commerciaux» à coût financier nul serait très improbable dans les conditions d’une économie de marché. C’est pourquoi, les emprunts significatifs exempts d’intérêt réalisés par la société, qui représentaient une part substantielle du total de sa dette à court terme (celle-ci correspondant à 80 % du passif total) et qui ont conduit à un niveau élevé de fonds de roulement négatif, doivent être considérés comme des mesures ne correspondant pas à celles d’une économie de marché.
(19)
En ce qui concerne la seconde société, il n’a été apporté aucun argument nouveau de nature à modifier les conclusions provisoires refusant le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché. Il a notamment été confirmé que l’influence exercée sur le processus de prise de décisions de la société par l’actionnaire public était disproportionnée et que l’État avait consenti à réduire de 50 %, sans exiger de compensation, la valeur établie des droits d’utilisation du sol. Il a également été confirmé que les comptes de la société n’avaient pas été vérifiés conformément aux normes comptables internationales.
(20)
En l’absence de tout autre commentaire sur le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, les considérants 19 à 26 du règlement provisoire sont confirmés.
3.3. Traitement individuel
(21)
L’une des parties intéressées a argué que des pratiques anticoncurrentielles et l’intervention de l’État encourageraient le contournement des mesures et que, pour cette raison, aucun des producteurs chinois ne devait se voir accorder un traitement individuel.
(22)
Cependant, cette partie intéressée n’a pas produit de preuve démontrant comment les pratiques anticoncurrentielles alléguées et la prétendue intervention de l’État permettraient de contourner les mesures prises. En outre, l’enquête a révélé qu’une quelconque intervention théorique de l’État ne serait possible qu’à travers la «China Fermentation Industry Association» (l’association chinoise des industriels de la fermentation) dont les deux producteurs-exportateurs sont membres. Cependant, toutes les décisions et recommandations adoptées par cette association avaient un caractère non contraignant. Pour cette raison, l’argument a dû être rejeté.
(23)
En l’absence de tout autre commentaire à propos du traitement individuel, les considérants 27 à 29 du règlement provisoire sont confirmés.
3.4. Valeur normale
3.4.1. Pays analogue
(24)
Une partie intéressée a contesté le choix, par la Commission, de la Thaïlande comme pays analogue et, en particulier, du producteur Ajinomoto Thailand, qui est lié au producteur communautaire. Toutefois, les arguments et commentaires soumis par cette partie l’ont été après le délai spécifique fixé à cette fin (3), mais, plus important encore, ils ont été présentés sans éléments de preuve à l’appui. En conséquence, ces commentaires ont dû être écartés.
(25)
En l’absence de tout autre commentaire concernant le pays analogue, les considérants 30 à 34 du règlement provisoire sont confirmés.
3.4.2. Méthode de détermination de la valeur normale
(26)
Un des producteurs-exportateurs chinois a fait valoir qu’il y avait lieu de procéder à un ajustement afin de tenir compte des différences de prix des matières premières. Ce producteur-exportateur a notamment affirmé que le glutamate monosodique produit à partir de mélasses, comme cela est le cas dans le pays analogue, était plus cher que le glutamate monosodique produit à partir d’amidon de riz ou de maïs.
(27)
Cependant, il est apparu que ce producteur-exportateur chinois avait considérablement surestimé le ratio entre les mélasses utilisées et le glutamate monosodique produit par rapport à la situation constatée et vérifiée chez le producteur ayant coopéré dans le pays analogue. En conséquence, l’affirmation selon laquelle la production de glutamate monosodique était plus coûteuse dans le pays analogue a dû être rejetée.
(28)
En l’absence de tout autre commentaire concernant la méthode de détermination de la valeur normale, le considérant 35 du règlement provisoire est confirmé.
3.5. Prix à l’exportation
(29)
En l’absence de commentaires concernant le prix à l’exportation susceptibles de modifier les conclusions établies au stade provisoire, les considérants 36 à 37 du règlement provisoire sont confirmés.
3.6. Comparaison
(30)
En l’absence de tout autre commentaire relatif à la comparaison, les considérants 38 à 39 du règlement provisoire sont confirmés.
3.7. Marges de dumping
(31)
Pour les sociétés bénéficiant d’un traitement individuel, la valeur normale moyenne pondérée a été comparée au prix à l’exportation moyen pondéré du type correspondant du produit concerné, conformément à l’article 2, paragraphes 11 et 12, du règlement de base.
(32)
Sur cette base, les marges de dumping définitives, exprimées en pourcentage du prix caf frontière communautaire, avant dédouanement, s’élèvent à:
-
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd: 36,5 %
-
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd
et Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd: 33,8 %
(33)
Le mode d’établissement de la marge de dumping applicable à l’échelle nationale a été exposé au considérant 42 du règlement provisoire qui, en l’absence de commentaires, est confirmé. Sur cette base, le niveau de dumping à l’échelle nationale a été établi à 39,7 % du prix caf frontière communautaire, avant dédouanement.
4. PRÉJUDICE
4.1. Définition de l’industrie communautaire
(34)
En l’absence de commentaires concernant la définition de l’industrie communautaire, les considérants 44 à 46 du règlement provisoire sont confirmés.
4.2. Consommation communautaire
(35)
En l’absence de commentaires au sujet de la consommation communautaire, le considérant 47 du règlement provisoire est confirmé.
4.3. Importations dans la Communauté en provenance de la RPC
(36)
À la suite de la notification des conclusions provisoires, un des importateurs communautaires a affirmé que les conclusions de la Commission concernant la fluctuation du prix à l’exportation chinois pendant la période considérée étaient faussées en raison de la référence à des exercices financiers plutôt qu’à des années civiles. La période considérée a débuté le 1er avril 2004, tandis que la référence à l’année civile aurait eu pour conséquence de faire débuter cette période le 1er janvier 2004. Selon les données présentées par cette société, la modification de la date de début mettrait en évidence une augmentation de 12 % dans les prix à l’exportation chinois entre l’année civile 2004 et la période d’enquête, au lieu de la légère baisse constatée au considérant 50 du règlement provisoire. Il y a toutefois lieu de noter que les données présentées par cet importateur étaient fondées sur le total de ses prix d’achat qui, manifestement, ne couvrait qu’une partie des exportations chinoises vers la Communauté. Après avoir comparé ces données avec les prix moyens de toutes les importations de glutamate monosodique en provenance de la RPC, sur la base des statistiques d’Eurostat, il a été établi que les prix chinois concernés n’avaient augmenté que de 0,5 % entre janvier 2004 et la fin de la période d’enquête, au lieu des 12 % avancés par l’importateur. La différence constatée dans l’évolution des prix entre la période considérée (une baisse de 2 %) et la période comprise entre janvier 2004 et la fin de la PE (une hausse de 0,5 %) n’est pas telle qu’elle puisse modifier les conclusions tirées quant aux effets de ces prix sur la situation de l’industrie communautaire. Dès lors, cette affirmation a dû être rejetée.
(37)
En l’absence de tout autre commentaire concernant les importations dans la Communauté en provenance de la RPC, les considérants 48 à 52 du règlement provisoire sont confirmés.
4.4. Situation économique de l’industrie communautaire
(38)
Certaines parties intéressées ont émis des réserves concernant l’analyse de l’évolution des indicateurs de préjudice. Elles ont fait valoir que la référence à des périodes de douze mois correspondant aux exercices financiers du plaignant plutôt qu’à des années civiles a, de fait, réduit la période considérée à trois ans, étant donné que l’exercice financier 2007 chevauche en grande partie la période d’enquête. Ces parties ont affirmé qu’aux fins d’une évaluation correcte de l’évolution des indicateurs de préjudice, la période considérée devrait être prolongée de manière à couvrir l’ensemble de l’année civile 2004. On rappellera à cet égard que le règlement de base ne prévoit pas de durée stricte en ce qui concerne la détermination de la période considérée. Par ailleurs, la recommandation de l’OMC concernant les périodes de collecte des données pour les enquêtes antidumping prévoit que, d’une manière générale, «la période de collecte des données aux fins des enquêtes en matière de dommage devrait normalement être d’au moins trois ans» (4). Néanmoins, une analyse comparative des indicateurs de base du préjudice a été réalisée sur la base de l’année civile, c’est-à-dire en prenant comme hypothèse une période considérée couvrant 2004, 2005, 2006 et la PE, afin de vérifier si elle aboutirait à des conclusions différentes en matière de préjudice. Cette analyse a montré qu’il n’y a pas de changement significatif dans l’évolution des principaux indicateurs de préjudice.
Même si certaines tendances, comme le recul de la production et des volumes de vente, seraient moins prononcées que celles qui figurent dans les conclusions du règlement provisoire, d’autres constatations, telles que l’évolution négative de la rentabilité de l’industrie communautaire, l’énorme progression des importations en provenance de la RPC et la forte dégradation des prix, resteraient inchangées. De plus, il y a lieu de noter que la période considérée sert d’indicateur de l’évolution de la situation de l’industrie communautaire pour déterminer si celle-ci a subi un préjudice important durant la période d’enquête. Dans ces circonstances, l’argument des parties est rejeté au motif que la situation aurait continué d’être grandement préjudiciable, même si la période considérée avait été étendue au premier trimestre de 2004.
(39)
Le plaignant a, par ailleurs, présenté des observations sur la formulation du considérant 60 du règlement provisoire. Il a fait remarquer que la partie de phrase «l’acquisition d’Orsan SA par Ajinomoto Foods Europe» n’était pas correcte, puisque Orsan SA a été acquis par le groupe Ajinomoto et renommé par la suite Ajinomoto Foods Europe.
(40)
Sur la base des faits et considérations qui précèdent, la conclusion selon laquelle l’industrie communautaire a subi un préjudice important, énoncée aux considérants 70 à 72 du règlement provisoire, est confirmée.
5. LIEN DE CAUSALITÉ
5.1. Effet des importations faisant l’objet d’un dumping
(41)
Une partie intéressée a fait valoir que dans la période considérée il n’y avait pas de coïncidence dans le temps entre l’évolution négative de la rentabilité constatée pour l’industrie communautaire et la progression des volumes d’importation en provenance de la RPC. Dès lors, il a été affirmé que les importations provenant de la RPC ne pouvaient pas avoir causé un préjudice à l’industrie communautaire. Bien que cet aspect ait été expliqué en détail aux considérants 60 et 61 du règlement provisoire, on ajoutera que, conformément à l’article 3, paragraphe 6, du règlement de base, ce ne sont pas seulement les volumes d’importations faisant l’objet d’un dumping qui peuvent servir de facteur pertinent pour déterminer si les importations en dumping ont causé un préjudice important à l’industrie communautaire, mais aussi les prix de ces importations. Le considérant 76 du règlement provisoire concluait que «[…] les importations à bas prix faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC, qui ont sensiblement sous-coté les prix de l’industrie communautaire pendant la PE et qui se sont aussi considérablement accrues en volume, ont joué un rôle déterminant dans le préjudice subi par l’industrie communautaire». Eu égard à l’évolution des volumes et des prix des importations réalisées en dumping au cours de la période considérée, il y a lieu de rejeter cette affirmation.
(42)
Une autre partie intéressée a avancé que l’augmentation des importations de glutamate monosodique en provenance de la RPC durant la période considérée n’a pas eu de répercussions sur la situation de l’industrie communautaire, car ces importations remplaçaient pour l’essentiel des importations provenant d’autres sources.
(43)
Sur ce point, on rappellera que, même si les importations de glutamate monosodique de Chine ont effectivement remplacé des importations en provenance d’autres pays, dans une certaine mesure (comme expliqué au considérant 57 du règlement provisoire), les importations à bas prix faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC sont aussi parvenues à gagner systématiquement des parts de marché aux dépens de l’industrie communautaire, alors même que la consommation dans la Communauté diminuait. Qui plus est, cette allégation n’est pas corroborée par les conclusions de la présente enquête, laquelle a fait apparaître que la vague des importations à bas prix faisant l’objet d’un dumping en provenance de la RPC, qui ont entraîné une chute sensible des prix de l’industrie communautaire, a conduit à une situation de préjudice important pour l’industrie communautaire au cours de la période considérée. Sur cette base, l’allégation en question doit être rejetée.
(44)
En l’absence de toute autre observation à ce propos, les considérants 74 à 76 du règlement provisoire sont confirmés.
5.2. Effets d’autres facteurs
(45)
Plusieurs parties intéressées ont répété les allégations avancées avant l’institution des mesures provisoires, à savoir que le préjudice important subi par l’industrie communautaire était causé par des facteurs autres que les importations faisant l’objet d’un dumping. Ces allégations, s’agisssant plus particulièrement des coûts de restructuration et des coûts croissants des matières premières qui auraient eu un impact sur l’industrie communautaire, ont déjà fait l’objet d’un examen approfondi dans les considérants 60 et 61 du règlement provisoire.
(46)
Une partie intéressée a réitéré des allégations faites avant l’institution des mesures provisoires, indiquant que tout préjudice important subi par l’industrie communautaire pouvait également être imputé aux exportations de glutamate monosodique de la RPC réalisées par des sociétés liées à l’industrie communautaire. Cette partie a en outre affirmé que le plaignant a induit la Commission en erreur en ne divulguant pas l’existence de sociétés liées en RPC et en dissimulant le fait que celles-ci exportaient du glutamate monosodique vers la Communauté. Sur cette base, elle considère qu’il conviendrait d’appliquer au plaignant l’article 18 du règlement de base. Elle a par ailleurs allégué une violation de ses droits de la défense au motif que dans ses versions de la plainte et de la réponse au questionnaire destinées à être consultées par les parties intéressées («version publique»), le plaignant a omis de signaler qu’il avait, en République populaire de Chine, des sociétés liées exerçant des activités en rapport avec le glutamate monosodique.
(47)
Comme expliqué dans le considérant 94 du règlement provisoire, la question des exportations de glutamate monosodique effectuées vers la Communauté par un producteur de la RPC notoirement lié à l’industrie communautaire n’a pas été considérée comme déterminante eu égard au volume insignifiant de ces exportations. Il y a lieu de souligner également que le plaignant n’a pas fourni de renseignements trompeurs à la Commission en ce qui concerne ses sociétés liées dans la RPC. Ces renseignements étaient contenus dans les versions confidentielles de la plainte et de la réponse au questionnaire du plaignant. C’est un fait que ces renseignements ne figuraient pas à l’origine dans la version publique de la plainte ou dans la version publique de la réponse au questionnaire. Néanmoins, le plaignant a, dans la suite de la procédure, fourni des versions publiques contenant des informations sur ses sociétés liées dans la RPC. Dans ces circonstances, il est considéré qu’il n’y a pas eu violation des droits de la défense des parties. En outre, aucun élément de preuve convaincant n’a été produit à l’appui de l’allégation selon laquelle le groupe Ajinomoto aurait été au courant des activités d’exportation indirecte supposées de l’une de ses sociétés liées en Chine. Par conséquent, il est considéré que l’application de l’article 18 du règlement de base ne se justifie pas dans cette situation et l’allégation est rejetée.
(48)
L’une des parties intéressées a réitéré les allégations avancées avant l’institution des mesures provisoires quant à l’impact qu’aurait eu le cours de change du dollar US par rapport à l’euro sur le calcul de la dégradation des prix et sur les résultats à l’exportation de l’industrie communautaire. Cependant, aucune information supplémentaire ou aucune preuve n’ont été présentées qui puissent modifier les conclusions exposées dans les considérants 84 à 90 du règlement provisoire, lesquels sont ainsi confirmés.
(49)
Une des parties intéressées a répété l’allégation qu’elle avait formulée avant l’institution des mesures provisoires en ce qui concerne l’impact de la stratégie globale poursuivie par le groupe Ajinomoto - notamment les exportations vers le marché communautaire réalisées par des producteurs de glutamate monosodique appartenant à Ajinomoto et établis dans des pays tiers - ainsi que l’impact de ces exportations sur les bénéfices et le niveau de stocks du plaignant. Dans le considérant 92 du règlement provisoire, il a été constaté que les ventes de glutamate monosodique réalisées sur le marché de la Communauté par des exportateurs liés à l’industrie communautaire et établis hors de la Communauté avaient enregistré un recul constant et significatif durant la période considérée. En conséquence, le considérant 95 du règlement précité avait conclu que les importations de l’industrie communautaire provenant de parties liées établies hors de la Communauté n’avaient pas contribué au préjudice important constaté. La partie susmentionnée n’a pas fourni d’informations supplémentaires ou de preuve susceptibles de modifier cette conclusion; celle-ci est donc confirmée.
5.3. Conclusion concernant le lien de causalité
(50)
Compte tenu de l’analyse ci-dessus, dans laquelle les effets de tous les autres facteurs connus sur la situation de l’industrie communautaire ont été clairement distingués et séparés des effets préjudiciables des importations faisant l’objet d’un dumping, il est confirmé que ces autres facteurs ne sont pas de nature à infirmer le fait que le préjudice important constaté doive être attribué aux importations faisant l’objet d’un dumping.
(51)
Au vu de ce qui précède, il est conclu que les importations en dumping de glutamate monosodique originaire de la RPC ont causé un préjudice important à l’industrie communautaire au sens de l’article 3, paragraphe 6, du règlement de base.
(52)
Aucun autre commentaire n’ayant été formulé à ce propos, les conclusions exposées aux considérants 99 à 100 du règlement provisoire sont confirmées.
6. INTÉRÊT DE LA COMMUNAUTÉ
6.1. Intérêt de l’industrie communautaire
(53)
Aucun autre commentaire n’ayant été formulé sur cet aspect particulier, les conclusions exposées aux considérants 103 à 106 du règlement provisoire sont confirmées.
6.2. Intérêt des importateurs
(54)
Un importateur a fait valoir que les effets négatifs potentiels des mesures antidumping sur sa situation économique étaient sous-estimés dans le considérant 108 du règlement provisoire. Selon lui, étant donné la faible rentabilité de ses ventes de glutamate monosodique et la possibilité limitée de répercuter l’augmentation des prix sur ses clients, l’institution de mesures antidumping signifierait l’arrêt de ses activités liées au glutamate monosodique. Il convient de noter que les activités liées au glutamate monosodique ne représentent pas l’essentiel des activités de cet importateur qui se procure son glutamate monosodique principalement en RPC. L’importateur en question a la possibilité de recourir à d’autres sources d’approvisionnement qui ne sont pas touchées par les mesures antidumping. Cependant, comme il a été mentionné au considérant 108 du règlement provisoire, l’effet attendu de l’institution des mesures sera le rétablissement de véritables conditions commerciales sur le marché de la Communauté, ce qui, en l’occurrence, peut conduire à une hausse des prix du glutamate monosodique, notamment celui qui provient de l’industrie communautaire et de la RPC. Par conséquent, tous les importateurs devraient être en mesure de répercuter, ne serait-ce qu’en partie, l’augmentation de leurs coûts consécutive à l’institution des mesures antidumping. Cela étant, la conclusion énoncée au considérant 108 du règlement provisoire est donc confirmée.
6.3. Intérêt des utilisateurs
(55)
À la suite des observations faites par les parties intéressées concernant l’impact possible des mesures proposées sur l’industrie utilisatrice, des analyses complémentaires ont été effectuées sur la base des informations fournies par les principaux utilisateurs de glutamate monosodique dans la Communauté, à savoir Nestlé et Unilever. L’enquête a montré que le glutamate monosodique représente moins de 3 % du coût de production pour tous les produits contenant du glutamate monosodique fabriqués par ces deux sociétés. Par conséquent, si l'on tient compte en outre des indications de bénéfices moyens relativement élevés réalisés par ces deux sociétés au cours de la période d’enquête, notamment sur ces produits, il est possible de confirmer que l’impact potentiel de la mesure proposée sur leur activité ne serait pas significatif.
6.4. Intérêt des fournisseurs de matières premières
(56)
Dans le prolongement du considérant 115 du règlement provisoire, l’analyse relative aux intérêts du fournisseur de l’industrie communautaire situé en amont a été étendue pour inclure les données fournies par un second fournisseur. Sur la base des réponses au questionnaire transmises par les deux fournisseurs, il a été établi que la situation des fournisseurs s’était considérablement détériorée durant la période considérée, parallèlement à la détérioration de la situation de l’industrie communautaire. Le chiffre d’affaires total des fournisseurs ayant fait l’objet de l’enquête a diminué dans une fourchette de 8 à 13 %, et leurs ventes à l’industrie communautaire ont même connu un recul deux fois plus important (de l’ordre de 15 à 25 %). Ces deux sociétés ont également enregistré une baisse de leurs taux de rentabilité.
(57)
Compte tenu des conclusions énoncées ci-dessus, le considérant 116 du règlement provisoire est confirmé.
6.5. Effets de distorsion des échanges et des conditions de concurrence
(58)
Certaines des parties intéressées ont réitéré leurs commentaires en ce qui concerne la prétendue position dominante du groupe Ajinomoto sur le plan international ainsi que sa position monopolistique supposée dans la Communauté. Ces aspects ont déjà été examinés au considérant 117 du règlement provisoire. Aucun élément de preuve nouveau n’a été présenté à l’appui de ces allégations.
(59)
Plusieurs parties intéressées ont soulevé des questions supplémentaires relatives à l’évolution du marché du glutamate monosodique après la période d’enquête. Elles ont fait valoir que les volumes d’importation ont reculé et que les prix ont augmenté après la période d’enquête, supprimant ainsi tout préjudice potentiel pour l’industrie communautaire. Ces parties ont affirmé que, dans ces circonstances, l’institution de droits antidumping ne nuirait qu’aux importateurs et aux utilisateurs de la Communauté. Elles ont également invoqué une prétendue pénurie générale de glutamate monosodique imputable, d’après les données dont elles disposaient, au fait que plusieurs producteurs importants dans le monde auraient cessé d’en produire ou auraient réduit leurs capacités de production. Toutefois, les données d’Eurostat et les informations complémentaires obtenues auprès de l’industrie communautaire n’ont pas confirmé ces affirmations. Au contraire, les prix à l’importation sont restés stables après la période d’enquête et ont même reculé certains mois, alors que les volumes d’importation provenant tant de la RPC que de pays tiers ont progressé. Cette évolution démontre que certains concurrents non chinois ont la capacité de développer leurs exportations vers la Communauté.
6.6. Conclusion concernant l’intérêt de la Communauté
(60)
Vu les résultats de l’enquête complémentaire, qui a porté sur les aspects liés à l’intérêt de la Communauté dans l’affaire décrite plus haut, les constatations et les conclusions figurant au considérant 119 du règlement provisoire sont confirmées.
7. MESURES ANTIDUMPING DÉFINITIVES
7.1. Niveau d’élimination du préjudice
(61)
En l’absence de commentaires fondés susceptibles de modifier la conclusion relative au niveau d’élimination du préjudice, les considérants 120 à 122 du règlement provisoire sont confirmés.
7.2. Forme et niveau des droits
(62)
À la lumière de ce qui précède et conformément à l’article 9, paragraphe 4, du règlement de base, un droit antidumping définitif doit être institué à un niveau suffisant pour éliminer le préjudice causé par les importations faisant l’objet d’un dumping, sans pour autant excéder la marge de dumping constatée.
(63)
Les droits définitifs s’établissent comme suit:
Société
Marge d’élimination du préjudice
Marge de dumping
Taux du droit antidumping
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd et
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
54,8 %
33,8 %
33,8 %
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
60,4 %
36,5 %
36,5 %
Toutes les autres sociétés
63,7 %
39,7 %
39,7 %
(64)
Les taux de droit antidumping individuels fixés dans le présent règlement ont été établis sur la base des conclusions de la présente enquête. Ils reflètent donc la situation constatée pour les sociétés concernées au cours de cette enquête. Ces taux de droit (par opposition au droit national applicable à «toutes les autres sociétés») s’appliquent ainsi exclusivement aux importations des produits originaires du pays concerné fabriqués par les sociétés, et donc par les entités juridiques spécifiques, citées. Les produits importés fabriqués par toute société dont le nom et l’adresse ne sont pas spécifiquement mentionnés dans le dispositif du présent règlement, y compris par des entités liées aux sociétés spécifiquement citées, ne peuvent pas bénéficier de ces taux et seront soumis au droit applicable à «toutes les autres sociétés».
(65)
Toute demande d’application de ces taux de droit antidumping individuels (par exemple à la suite d’un changement de dénomination de l’entité ou de la création de nouvelles entités de production ou de vente) doit être immédiatement adressée à la Commission (5) et contenir toutes les informations pertinentes, notamment toute modification des activités de la société liées à la production, aux ventes intérieures et à l’exportation résultant de ce changement de dénomination ou de la création de ces nouvelles entités de production ou de vente. S’il y a lieu, le règlement sera alors modifié en conséquence et la liste des sociétés bénéficiant d’un taux de droit individuel sera mise à jour.
7.3. Engagements
(66)
Un producteur-exportateur chinois ayant coopéré a offert un engagement de prix.
(67)
À cet égard, il y a lieu de préciser que les prix du glutamate monosodique sont négociés au niveau mondial avec de grandes entreprises internationales disposant de sites de production tant à l’intérieur qu’à l’extérieur de la Communauté. Il est à noter également que la majeure partie des ventes de ce producteur-exportateur sont réalisées avec de telles entreprises internationales. Compte tenu de ce qui précède, le risque de compensations croisées au niveau des prix entre les accords de vente conclus avec des entreprises internationales pour leurs sites de production dans la Communauté, d’une part, et ceux conclus pour leurs sites de production dans des pays hors de la Communauté, d’autre part, a été jugé très élevé. Il a également été considéré que de telles compensations croisées seraient extrêmement difficiles à détecter dans le cadre du suivi de l’engagement. L’offre d’engagement de ce producteur-exportateur, dans sa forme actuelle, a donc dû être rejetée, car son acceptation a été jugée irréaliste eu égard au fait qu’un contrôle approprié par la Commission ne serait pas possible.
7.4. Perception définitive des droits provisoires et suivi particulier
(68)
En raison de l’ampleur des marges de dumping constatées et de l’importance du préjudice causé à l’industrie communautaire, il est jugé nécessaire de percevoir définitivement, jusqu’à concurrence des droits définitifs, les montants déposés au titre du droit antidumping provisoire institué par le règlement provisoire, à savoir le règlement (CE) no 492/2008.
(69)
Il convient de rappeler que si les exportations des sociétés bénéficiant de taux de droit individuels plus bas augmentent considérablement en volume après l’institution des mesures antidumping, il pourrait être considéré qu’une telle augmentation constitue en tant que telle un changement dans la structure des échanges résultant de l’institution de mesures au sens de l’article 13, paragraphe 1, du règlement de base. Dans de telles circonstances, et si les conditions sont remplies, une enquête anticontournement peut être ouverte. Cette enquête peut notamment examiner la nécessité de supprimer les taux de droits individuels et d’instituer, par conséquent, un droit à l’échelle nationale,
A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Un droit antidumping définitif est institué sur les importations de glutamate monosodique relevant du code NC ex 2922 42 00 (code TARIC 2922420010) et originaire de la République populaire de Chine.
2. Le taux du droit antidumping définitif applicable au prix net franco frontière communautaire, avant dédouanement, des produits fabriqués par les entreprises figurant ci-dessous s’établit comme suit:
Société
Taux de droit antidumping (%)
Code additionnel TARIC
Hebei Meihua MSG Group Co., Ltd et
Tongliao Meihua Bio-Tech Co., Ltd
33,8
A883
Fujian Province Jianyang Wuyi MSG Co., Ltd
36,5
A884
Toutes les autres sociétés
39,7
A999
3. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
Les montants déposés au titre des droits antidumping provisoires institués par le règlement (CE) no 492/2008 sur les importations de glutamate monosodique relevant du code NC ex 2922 42 00 (code TARIC 2922420010) et originaire de la République populaire de Chine sont perçus définitivement.
Article 3
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 27 novembre 2008.