NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1193/2008
ze dne 1. prosince 2008
o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky a o konečném výběru uloženého prozatímního cla
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. PROZATÍMNÍ OPATŘENÍ
(1)
Dne 4. září 2007 Komise zveřejnila oznámení (2) o zahájení antidumpingového řízení týkajícího se dovozu kyseliny citronové pocházející z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) do Společenství. Dne 3. června 2008 Komise nařízením (ES) č. 488/2008 (3) (dále jen „prozatímní nařízení“) uložila prozatímní antidumpingové clo z dovozu kyseliny citronové pocházející z ČLR.
(2)
Podotýká se, že řízení bylo zahájeno na základě podnětu, který podala Evropská rada chemického průmyslu (CEFIC, dále jen „žadatel“) jménem výrobce představujícího významný podíl, v tomto případě více než 25 %, celkové výroby kyseliny citronové ve Společenství.
(3)
Jak je uvedeno ve 14. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, šetření dumpingu a újmy se týkalo období od 1. července 2006 do 30. června 2007 (dále jen „období šetření“). Co se týká tendencí významných z hlediska posouzení újmy, analyzovala Komise údaje za období od 1. ledna 2004 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
B. NÁSLEDNÝ POSTUP
(4)
Po uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu kyseliny citronové pocházející z ČLR předložila řada zúčastněných stran písemné připomínky. Stranám, které o to požádaly, byla poskytnuta příležitost ke slyšení.
(5)
Komise dále vyhledávala a ověřovala veškeré informace, které považovala za nezbytné pro konečná zjištění. Komise zejména provedla intenzivnější šetření s ohledem na aspekty zájmu Společenství. V této souvislosti se po uložení prozatímních opatření uskutečnila dodatečná inspekce na místě v prostorách tohoto uživatele kyseliny citronové v Evropské unii:
-
Reckitt-Benckiser Corporate Services Ltd, Slough, Spojené království, a Nowy Dwór, Polsko.
Jak je podrobně objasněno v 11. bodě odůvodnění, uskutečnily se navíc inspekce na místě v prostorách těchto vyvážejících výrobců:
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd (dále jen „Laiwu Taihe“), Laj-wu, provincie Šan-tung,
-
Weifang Ensign Industry Co. Ltd (dále jen „Weifang Ensign“), Čchang-le, provincie Šan-tung.
(6)
Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě je zamýšleno doporučit uložení konečného antidumpingového cla z dovozu kyseliny citronové pocházející z ČLR a konečné vybrání částek zajištěných prostřednictvím prozatímního cla. Byla jim rovněž poskytnuta lhůta, v níž se mohou po zveřejnění těchto informací vyjádřit.
(7)
Ústní a písemné připomínky předložené zúčastněnými stranami byly zváženy, a pokud to bylo vhodné, zjištění byla odpovídajícím způsobem upravena.
C. ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ, DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(8)
Jeden vyvážející výrobce zopakoval tvrzení, že zveřejněné znění podnětu neobsahuje žádné zřejmé důkazy o podstatné újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství, což zúčastněným stranám znemožňuje, aby uplatnily svá práva na obhajobu. Podle tohoto vyvážejícího výrobce nemělo být řízení zahájeno kvůli nedostatečným důkazům obsaženým v podnětu. V tomto ohledu je nutno zmínit, že zveřejněné znění podnětu obsahovalo všechny zásadní důkazy a shrnutí údajů poskytnutých jako důvěrné, která nemají důvěrnou povahu, s cílem umožnit zúčastněným stranám, aby v průběhu celého řízení uplatňovaly své právo na obhajobu. Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout.
(9)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že dotčený výrobek definovaný v 16. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a obdobný výrobek nejsou obdobné, jak se uvádí v 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jelikož nemají stejné fyzické a chemické vlastnosti a stejné užití. Podle těchto zúčastněných stran se tvrzení obsažené v 18. bodě odůvodnění prozatímního nařízení nezabývá argumenty předloženými v průběhu šetření a je v rozporu s úpravou, kterou Komise provedla při výpočtech cenového podbízení v souvislosti s odstraněním hrudek u určitého množství dotčeného výrobku po příchodu do Společenství. Za prvé se podotýká, že šetřením bylo prokázáno, že se dotčený výrobek a obdobný výrobek používají pro stejné základní účely, tj. zejména při úklidu v domácnosti (mycí prostředky do myček nádobí, čisticí a prací prostředky, změkčovače vody) a jako přídatné látky v potravinách a nápojích, ale rovněž v oblasti osobní péče a kosmetických přípravků. Tvrzení, že dotčený výrobek není ve skutečnosti v čisticích a pracích prostředcích a v potravinářském a nápojovém průmyslu některými uživateli používán kvůli svému pachu a/nebo barvě, nebylo blíže doloženo důkazy. Šetření prokázalo, že pouze v jedné specializované aplikaci, tj. ve farmaceutické oblasti, se skutečně používá pouze evropská kyselina citronová s ohledem na náklady na zvláštní zkoušku shody, která je vyžadována. Jelikož farmaceutická oblast představuje pouze malou část celkové činnosti uživatelů, nepovažovalo se provedení zkoušky shody za ekonomicky odůvodněné obchodní rozhodnutí. Za druhé, neexistuje žádný rozpor mezi úpravou provedenou ve výpočtech cenového podbízení v souvislosti s odstraněním hrudek u dotčeného výrobku po dovozu (jak je uvedeno v 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) a tvrzením, že oba výrobky jsou obdobné, jelikož postačuje, že dotčený výrobek a obdobný výrobek mají stejné základní chemické, fyzikální a technické vlastnosti a stejné základní užití, jak je tomu v daném případě. Dále se podotýká, že k tvorbě hrudek jako takové nedochází kvůli specifickým vlastnostem čínského výrobku, nýbrž proto, že každá kyselina citronová bez ohledu na svůj původ má vzhledem k svému chemickému složení tendenci vytvářet hrudky, je-li vystavena vlhkosti a změnám teploty. Jelikož je samozřejmě pouze dotčený výrobek vystaven delší dobu vlhkosti a změnám teploty během přepravy do Společenství, tento problém se vyskytuje hlavně u dotčeného výrobku, nikoli však výhradně. Úprava proto pouze přihlíží ke skutečnosti, že v důsledku odstranění hrudek vznikají dodatečné náklady především u dotčeného výrobku, jelikož u množství, u něhož došlo k vytvoření hrudek, jsou buď hrudky před dalším prodejem odstraněny (drcením, proséváním nebo zkapalněním hrudkovitého výrobku), nebo je toto množství prodáno se slevou. Toto tvrzení je proto nutno zamítnout.
(10)
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se vyvozuje konečný závěr, že dotčený výrobek, kyselina citronová vyráběná a prodávaná ve srovnatelné zemi, Kanadě, a výrobek vyráběný a prodávaný výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení, a potvrzují se tím tak s konečnou platností 15., 16. a 17. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
D. DUMPING
1. Obecné poznámky
(11)
V předběžné fázi šetření byly prověřeny žádosti o status tržního hospodářství nebo individuální zacházení všech známých vyvážejících výrobců. Pouze několik vyvážejících výrobců bylo zařazeno do vzorku a jedna společnost byla posouzena individuálně. Ve svých připomínkách k prozatímnímu nařízení řada stran uvedla, že tento přístup vykazuje určité nedostatky. Tato záležitost byla proto uvážena znovu a rovněž s ohledem na skutečnost, že vzhledem k okolnostem případu, například dostupným zdrojům, bylo možno zvýšit počet společností, jež mohly být přiměřeně přezkoumány, bylo nakonec rozhodnuto, že není nutno použít výběr vzorku. Vzhledem k tomu, že všem spolupracujícím společnostem bylo v předběžné fázi přiznáno alespoň individuální zacházení, je nutno pro každou z těchto společností stanovit individuální sazbu cla. Proto byly tři společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku ani posouzeny individuálně v předběžné fázi, požádány, aby poskytly odpovědi na dotazník. Odpověď na dotazník však poskytly pouze dvě z těchto společností. Třetí společnost odpověď na dotazník neposkytla a nebyla dále posuzována.
2. Status tržního hospodářství
(12)
Společnost uvedená v 27. bodě odůvodnění prozatímního nařízení trvala na tom, že dotace uvedená ve zmíněném bodě odůvodnění nebyla určena pro dotčený výrobek a že neplacení nájemného bylo odůvodněné na základě soukromých ujednání mezi skupinami o vyrovnání zisku oproti splatnému nájemnému. Při neexistenci nových prvků nebo informací ohledně této záležitosti a vzhledem k narušujícím účinkům zmíněných účetních postupů týkajících se nájemného se závěry týkající se této společnosti nemění a potvrzují se s konečnou platností.
(13)
Po zveřejnění předběžných informací jedna skupina společností uvedených ve 25. bodě odůvodnění prozatímního nařízení tvrdila, že získala úvěry na základě podrobné finanční analýzy jedné z bank a poté, co získala vysoké úvěrové ohodnocení. Avšak to, že banka formálně provedla analýzu a udělila vysoké úvěrové ohodnocení, nemění nic na skutečnosti, že dotyčná společnost vydala záruky ostatním společnostem navzdory zastavení převážné části svých dlouhodobých aktiv, ani na skutečnosti, že úvěry dotyčné společnosti poskytla banka, u níž bylo zjištěno, že je pod státním vlivem. Závěry ohledně této společnosti se proto nemění a potvrzují se s konečnou platností.
(14)
Jedna ze společností uvedených ve 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení trvala na tom, že byla penalizována za skutečnost, že její většinový akcionář získal práva na užívání pozemků za příznivou cenu a poté je správně přecenil podle vývoje tržních cen. Nebylo však možno vysvětlit obrovský rozdíl mezi pořizovací cenou a pozdějším oceněním (1 000-2 000 %). Proto při neexistenci nových prvků nebo informací týkajících se nabytí a následného přecenění práv na užívání pozemků a vzhledem k výhodám, které společnost obdržela tím, že aktiva získala za ceny významně nižší než tržní hodnota, se závěry ohledně této společnosti nemění a potvrzují se s konečnou platností.
(15)
Jelikož nebyly předloženy žádné další připomínky týkající se statusu tržního hospodářství, potvrzují se s konečnou platností 25. až 30. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Individuální zacházení
(16)
Pět společností nebo skupin společností, kterým nebyl udělen status tržního hospodářství, splnilo všechna kritéria stanovená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení a bylo jim přiznáno individuální zacházení. Jedna společnost, které bylo prozatímně uděleno individuální zacházení, dále nespolupracovala, proto jí individuální zacházení nebylo nakonec přiznáno (viz 11. a 34. bod odůvodnění).
4. Běžná hodnota
(17)
Jak bylo objasněno v 11. bodě odůvodnění, bylo na základě připomínek k prozatímnímu nařízení rozhodnuto, že se nepoužije výběr vzorku, a tři společnosti, které nebyly zařazeny do vzorku nebo posouzeny individuálně v předběžné fázi, byly požádány, aby poskytly odpovědi na dotazník. Běžná hodnota byla stanovena pro jednu z těchto společností (Laiwu Taihe), které byl udělen status tržního hospodářství a která poskytla odpověď na dotazník.
4.1 Společnosti nebo skupiny společností, jimž nebylo možno přiznat status tržního hospodářství
(18)
Jelikož jediná společnost, které mohl být udělen status tržního hospodářství a která byla posouzena individuálně v předběžné fázi šetření, nepředložila žádné připomínky k běžné hodnotě, potvrzují se s konečnou platností zjištění uvedená v 35. až 39. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(19)
Co se týká jediné další společnosti, které byl přiznán status tržního hospodářství (Laiwu Taihe) a která byla dále posuzována z důvodů objasněných v 11. bodě odůvodnění, bylo nejprve ověřeno, zda byl celkový domácí prodej obdobného výrobku této společnosti reprezentativní ve smyslu čl. 2 odst. 2 základního nařízení. Domácí prodej dotčeného výrobku byl o něco nižší než 5 % objemu vývozu obdobného výrobku do Společenství. Tento nižší podíl je nicméně dostatečně velký, aby umožnil náležité srovnání, a ceny obdobného výrobku na domácím trhu se považovaly za reprezentativní rovněž vzhledem k celkovému domácímu prodeji dotyčné společnosti. Byly proto použity ke stanovení běžné hodnoty.
(20)
U každého druhu výrobku prodávaného na vývoz do Společenství společností Laiwu Taihe bylo zjištěno, zda byl přímo srovnatelný druh výrobku prodáván na domácím trhu. Druhy výrobku se považovaly za přímo srovnatelné, pokud se jednalo o stejný druh výrobku (stanovený chemickým složením) se srovnatelnou granulací a balením. Bylo zjištěno, že pouze u jednoho druhu výrobku prodávaného na vývoz do Společenství byl přímo srovnatelný druh výrobku prodáván na domácím trhu.
(21)
Následně bylo zkoumáno, zda by bylo možno domácí prodej tohoto druhu výrobku považovat za prodej uskutečněný v běžném obchodním styku v souladu s čl. 2 odst. 4 základního nařízení. Bylo zjištěno, že se v průběhu období šetření uskutečnil ziskový domácí prodej tohoto druhu výrobku nezávislým odběratelům, tudíž v běžném obchodním styku.
(22)
Jelikož objem ziskových prodejů tohoto druhu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje tohoto druhu, běžná hodnota byla založena na skutečné ceně na domácím trhu, vypočtené jako vážený průměr pouze ziskových prodejů daného druhu.
(23)
Jelikož pro ostatní druhy výrobků nebylo možno použít ke stanovení běžné hodnoty ceny společnosti Laiwu Taihe na domácím trhu, byla běžná hodnota zjištěna početně v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
(24)
Při početním zjišťování běžné hodnoty v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení byly částky za prodejní, správní a režijní náklady a za zisk v souladu s čl. 2 odst. 6 úvodním pododstavcem základního nařízení založeny na skutečných údajích týkajících se výroby a prodeje obdobného výrobku společností Laiwu Taihe v běžném obchodním styku.
4.2 Společnosti nebo skupiny společností, jimž nebylo možno přiznat status tržního hospodářství
(25)
Ve svých připomínkách k prozatímnímu nařízení některé strany uvedly, že Kanada není vhodnou srovnatelnou zemí vzhledem ke skutečnosti, že Spojené státy americké (USA) nedávno zahájily antidumpingové řízení týkající se kyseliny citronové pocházející mimo jiné z Kanady. Proto bylo jako alternativní srovnatelná země navrženo Thajsko. Analýza však prokázala, že zatímco v průběhu období šetření nebyla antidumpingová opatření uložená na dovoz kyseliny citronové pocházející z Kanady v platnosti, byla v průběhu období šetření platná antidumpingová opatření u kyseliny citronové pocházející z Thajska. Tato opatření, která uložila Indie, spočívala ve značném antidumpingovém clu ve výši 374,36 USD/t a jejich platnost skončila teprve v srpnu 2007, tj. dva měsíce po skončení období šetření. Proto se s přihlédnutím k tvrzením uvedeným ve 42. a 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení a s ohledem na skutečnost, že v okamžiku ukončení šetření Společenství šetření USA týkající se kyseliny citronové pocházející z Kanady dosud probíhalo, vyvozuje závěr, že neexistuje žádný důvod, proč by mělo být jako srovnatelná země upřednostněno Thajsko před Kanadou.
(26)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení bylo nutno běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce uvedené v 11. bodě odůvodnění, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, stanovit na základě cen nebo na základě početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
5. Vývozní cena
(27)
V případě dvou společností, které byly dále posuzovány z důvodů objasněných v 11. bodě odůvodnění, byla vývozní cena stanovena podle metodiky objasněné ve 45., 46. a 47. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(28)
Protože žádná společnost nepředložila připomínky k vývozním cenám, potvrzují se s konečnou platností zjištění uvedená ve 45., 46. a 47. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
6. Srovnání
(29)
Ve svých připomínkách k prozatímnímu nařízení a ke konečným závěrům jedna skupina společností zpochybnila odpočet hypotetické provize za prodej prostřednictvím obchodníka v ČLR vzhledem ke skutečnosti, že tento obchodník byl nedílnou součástí skupiny. Bylo však zjištěno, že obchodní společnost ve skutečnosti vykonávala funkci nezávislého obchodníka a že hospodářským výsledkem vztahu obou společností byl vztah příkazce a jednatele. Bylo zjištěno, že obchodník obchodoval nejen s výrobky vyrobenými společnostmi ve spojení, nýbrž rovněž s výrobky nezávislých výrobců. Dotyčná společnost také uskutečňovala přímý prodej zákazníkům, kteří s ní nejsou ve spojení. Tvrzení bylo proto odmítnuto a podle čl. 2 odst. 10 písm. i) základního nařízení byla odečtena příslušná částka na základě prodejních, správních a režijních nákladů a zisku dovozců, kteří nejsou ve spojení.
(30)
Ve svých připomínkách k prozatímnímu nařízení jeden vyvážející výrobce uvedl, že by se nemělo přihlížet k nákladům na měnový přepočet, jelikož podle čl. 2 odst. 10 písm. j) základního nařízení se vývozcům poskytne lhůta 60 dní, aby zohlednili trvalé kolísání směnného kursu v období šetření. Toto tvrzení bylo možno uznat a dumpingové rozpětí vyvážejícího výrobce bylo odpovídajícím způsobem upraveno.
(31)
V prozatímním nařízení byla v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení z vývozní ceny odečtena nevratná DPH, která je účtována u prodeje na vývoz. Jeden vyvážející výrobce ve svých připomínkách k prozatímnímu nařízení uvedl, že tato úprava vývozní ceny neměla být provedena, jelikož se čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení vztahuje pouze na běžnou hodnotu. Uznává se, že úprava stanovená v čl. 2 odst. 10 písm. b) základního nařízení se vztahuje pouze na výpočet běžné hodnoty. Výše uvedený odpočet z vývozní ceny je skutečně správný a měl být proveden podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení. Při zkoumání tohoto tvrzení bylo zjištěno, že ve výpočtu úpravy pro dotyčnou společnost došlo k početní chybě a že se stejná chyba objevuje i u ostatních společností. Tyto nepřesnosti byly odstraněny a vedly k malým úpravám směrem dolů v dumpingových rozpětích vypočtených pro tyto společnosti dříve.
(32)
Při zkoumání tvrzení uvedeného v 31. bodě odůvodnění bylo zjištěno, že v případě jedné společnosti, které bylo uděleno individuální zacházení, nebyla provedena nezbytná úprava. Toto bylo opraveno a výsledkem bylo mírné zvýšení dumpingového rozpětí pro tuto společnost.
(33)
Jelikož ke srovnání nebyly předloženy žádné další připomínky, potvrzují se s konečnou platností 48., 49. a 50. bod odůvodnění prozatímního nařízení, s výhradou změn uvedených v 30., 31. a 32. bodě odůvodnění.
7. Dumpingové rozpětí
(34)
V případě dvou společností, které byly dále posuzovány z důvodů objasněných v 11. bodě odůvodnění, bylo dumpingové rozpětí stanoveno podle metodiky objasněné v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. V případě jedné společnosti, která neposkytla odpověď na dotazník a nebyla proto dále posuzována (jak je objasněno v 11. bodě odůvodnění), se tato společnost považovala za nespolupracující společnost a zjištění jsou v souladu s čl. 18 odst. 1 základního nařízení založená na dostupných údajích. V tomto případě bylo s přihlédnutím k vysoké úrovni spolupráce (jak bylo uvedeno v 19. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) společnosti přiděleno nejvyšší dumpingové rozpětí zjištěné s ohledem na všechny ostatní společnosti.
(35)
Dumpingová rozpětí všech společností, které již byly posouzeny jednotlivě v předběžné fázi, byla přepočtena s cílem opravit nepřesnosti uvedené v 30., 31. a 32. bodě odůvodnění. Tento přepočet vedl k drobným úpravám dumpingových rozpětí.
(36)
Jelikož nebyly předloženy žádné nové informace, potvrzují se s konečnou platností závěry uvedené v 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení týkající se úrovně spolupráce.
(37)
Na základě toho konečná dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento z ceny CIF na hranice Společenství před proclením činí:
Společnost
Konečné dumpingové rozpětí
(v %)
Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd
58,1
DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd
19,1
RZBC Co. Ltd
59,8
RZBC (Juxian) Co. Ltd
59,8
TTCA Co., Ltd
57,1
Yixing Union Biochemical Co. Ltd
55,7
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd
6,6
Weifang Ensign Industry Co. Ltd
53,5
Všechny ostatní společnosti
59,8
E. ÚJMA
1. Výroba ve Společenství a výrobní odvětví Společenství
(38)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že společnost SA Citrique Belge NV zastavila po období šetření výrobu a pouze obchodovala s dotčeným výrobkem dováženým od společnosti v Číně, která je s ní ve spojení (DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd), a tvrdily, že společnost SA Citrique Belge NV tudíž nepředstavuje součást výrobního odvětví Společenství. Toto tvrzení však nebylo doloženo žádnými důkazy a z údajů, které poskytla společnost SA Citrique Belge NV, vyplývá, že společnost ve výrobě pokračuje.
(39)
Jedna zúčastněná strana si rovněž stěžovala, že v 56. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl uveden pouze dovoz společnosti SA Citrique Belge NV od čínského výrobce, který s ní je ve spojení, v průběhu období šetření. Tato strana tvrdila, že by měla být uvedena tendence veškerého dovozu výrobního odvětví Společenství od společností ve spojení i od společnosti, které nejsou ve spojení, za celé posuzované období, jelikož dovoz představuje důležitý činitel pro posouzení výroby ve Společenství a následně pro závěr o existenci újmy. Šetření ve skutečnosti prokázalo, že během celého posuzovaného období byl dovoz výrobního odvětví Společenství zanedbatelný, tj. mezi 1 % a 6 % výroby (rozpětí je uvedeno kvůli důvěrnosti údajů). Toto tvrzení je proto nutno odmítnout a s konečnou platností se potvrzují 55. až 58. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
2. Spotřeba Společenství
(40)
Jelikož s ohledem na spotřebu Společenství nebyly obdrženy žádné nové a doložené informace, potvrzují se s konečnou platností 59. a 60. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
3. Dovoz z dotčené země
a) Objem dotčeného dovozu a jeho podíl na trhu, dovozní ceny
(41)
Co se týká objemu dovozu, podílu na trhu a cen, nebyly zjištěny ani obdrženy žádné nové a doložené informace, proto se při neexistenci tvrzení či námitek zúčastněných stran týkajících se objemu a cen dotčeného dovozu potvrzují s konečnou platností 61., 62. a 63. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
b) Cenové podbízení
(42)
V průběhu předběžné fáze šetření byla za účelem srovnání dotčeného výrobku a kyseliny citronové vyráběné výrobním odvětvím Společenství na stejné obchodní úrovni provedena při výpočtu cenového podbízení úprava s ohledem na přirážku (včetně prodejních, správních a režijních nákladů) dovozců, kteří nejsou ve spojení, a dodatečně byla provedena úprava zohledňující náklady na zvláštní ošetření, jež vznikly dovozcům ve Společenství v souvislosti s odstraněním hrudek u určitého množství dotčeného výrobku před dalším prodejem. Avšak vzhledem k menší revizi údajů týkajících se výše úpravy s ohledem na obchodní úroveň bylo vypočtené vážené průměrné rozpětí cenového podbízení ve výši 17,42 % revidováno směrem dolů na 16,54 %.
(43)
Po zveřejnění konečných závěrů jeden výrobce ve Společenství prohlásil, že by se úprava s ohledem na úroveň obchodu měla týkat též prodeje výrobního odvětví Společenství, tj. že by se mělo přihlédnout k prodeji uskutečněnému prostřednictvím obchodníků. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že úprava s ohledem na úroveň obchodu byla skutečně provedena u prodejních cen výrobního odvětví Společenství předtím, než byly srovnány s dovozními cenami dotčeného výrobku.
(44)
Týž výrobce ve Společenství rovněž žádal, aby se úprava zohledňující náklady na zvláštní ošetření vzniklé v souvislosti s odstraněním hrudek použila též u obdobného výrobku. Tato žádost však nebyla dále podložena údaji týkajícími se zvláštních nákladů vzniklých tomuto výrobci ve Společenství, a nemohla být tudíž přijata. Vzhledem k těmto skutečnostem se s konečnou platností potvrzuje 64. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
4. Situace výrobního odvětví Společenství
a) Obecné poznámky
(45)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že Komise neanalyzovala důkladně všechny ukazatele újmy, a proto nebyla zjištěna náležitá a úplná souvislost mezi situací výrobního odvětví Společenství a čínským dovozem. Zejména se uvádělo, že nebyl posouzen pozitivní vývoj některých ukazatelů újmy. Je nutno uvést, že ačkoli některé ukazatele újmy vykazují pozitivní vývoj, což bylo uznáno v 79. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, celkový obraz naznačuje zhoršení situace výrobního odvětví Společenství. Mírné zvýšení výroby, výrobní kapacity, využití kapacity, objemu prodeje a výše jednotkových cen, jakož i vyšší efektivita nákladů, jak je popsáno v 76. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, odráží úsilí výrobců ve Společenství o zachování konkurenceschopnosti v průběhu posuzovaného období a o získání prospěchu z vyšší spotřeby. Jak však ukazuje 68. bod odůvodnění prozatímního nařízení, navzdory tomuto úsilí přišlo výrobní odvětví Společenství o 5 procentních bodů (tj. podíl na trhu se snížil z 54 % na 49 %) svého podílu na trhu, který z velké části převzal levný dumpingový čínský dovoz. Jako přitěžující činitel se rovněž uvádí, že výrobní odvětví Společenství mohlo očekávat, že získá určitou část podílu na trhu tří výrobců kyseliny citronové ve Společenství, kteří v roce 2004 ukončili výrobu. Avšak naopak, výrobnímu odvětví Společenství se nepodařilo převzít odběratele tří výrobců v ES, kteří ukončili výrobu, ani nemělo prospěch z vyšší spotřeby. Tento významný úbytek podílu na trhu spolu s jednoznačně se zhoršujícími finančními ukazateli, tj. ziskovostí, návratností investic a peněžním tokem, ukazuje, že se celková situace výrobního odvětví Společenství v posuzovaném období zhoršila, a zdálo se, že v průběhu období šetření je nejhorší. V daném případě mimoto nelze snížení zásob hodnotit jako pozitivní vývoj situace výrobního odvětví Společenství, jelikož to nelze vzhledem k povaze výrobku, která neumožňuje dlouhodobé skladování, považovat za přiměřený ukazatel.
b) Investice a schopnost získat kapitál
(46)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že investice v této oblasti nejsou stálé, nýbrž sledují určité investiční cykly. Ačkoli za běžných tržních podmínek jistě nelze očekávat, že se každý rok uskuteční významné investice, považuje se skutečnost, že během celého období ani jeden ze dvou zbývajících výrobců ve Společenství neuskutečnil žádné významné investice, za známku toho, že nízká ziskovost (která se od roku 2006 proměnila ve ztrátu) neumožňovala realizaci významných investic. Usuzuje se proto, že v tomto případě jsou investice zvlášť vhodným ukazatelem újmy.
(47)
Závěrem je nutno posoudit schopnost výrobců ve Společenství získat kapitál. V tomto ohledu šetření prokázalo, že oba výrobci ve Společenství měli vzhledem k zhoršující se situaci při obchodování s kyselinou citronovou potíže získat kapitál.
(48)
Jedna zúčastněná strana tvrdila, že se žadateli podařilo získat kapitál přinejmenším pro ostatní výrobky, jelikož v únoru 2007 oznámil výstavbu nového závodu na výrobu glukózy. V tomto ohledu se podotýká, že šetření je omezeno na schopnost získat kapitál ve vztahu k dotčenému výrobku, tj. kyselině citronové, a zdálo se, že tato je nepříznivě ovlivněna finanční situací výrobního odvětví Společenství.
(49)
Na základě výše uvedených skutečností se s konečnou platností potvrzuje závěr ohledně investic výrobního odvětví Společenství uvedený v 72. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
c) Ziskovost a návratnost investic
(50)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že zjištění uvedená v 73. bodě odůvodnění prozatímního nařízení nejsou v souladu s účetními závěrkami obou výrobců ve Společenství, zejména že žádná z účetních závěrek nevykazuje zmíněné mimořádné náklady na restrukturalizaci. V této souvislosti se poznamenává, že během celého posuzovaného období byl mimořádný výsledek jednoho výrobce ve Společenství velkou měrou ovlivněn snahou o restrukturalizaci, což bylo v účetní závěrce vykázáno jako náklady nebo příjmy v závislosti na tom, zda došlo ke zvýšení nebo uvolnění rezervy, a honoráři zaplacenými mateřské společnosti ve Švýcarsku. Považovalo se proto za vhodnější použít pro analýzu újmy jako základ provozní výsledek namísto čistého zisku.
(51)
Táž strana tvrdila, že pokuta uložená v roce 2005 oběma mateřským společnostem výrobců ve Společenství za chování narušující hospodářskou soutěž mohla ovlivnit zisk výrobního odvětví Společenství. Případné účinky vyplývající z pokuty (jak zvýšení, tak uvolnění rezerv) byly zaznamenány v mimořádném výsledku. Jak bylo zmíněno v 50. bodě odůvodnění, byl v tomto řízení jako ukazatel újmy použit provozní výsledek. Pokuta, která byla uložena výrobcům ve Společenství, proto nemohla ovlivnit zisk použitý v analýze újmy. Mimoto je nutno uvést, že výrobní odvětví Společenství bylo od roku 2006 až do konce období šetření ztrátové. Proto se s konečnou platností potvrzují tendence uvedené v prozatímním nařízení.
(52)
Řada zúčastněných stran poukázala na určitý nesoulad mezi tendencí týkající se ziskovosti a návratností investic. Na rozdíl od ziskovosti, která byla stanovena vyjádřením provozního zisku z prodeje obdobného výrobku nezávislým odběratelům jako procentního podílu obratu těchto prodejů, byla návratnost investic vypočtena jako čistý zisk v procentech čisté účetní hodnoty investic. Aby byla zajištěna konzistentnost ve výpočtu všech ukazatelů újmy, byl výpočet návratnosti investic revidován na základě provozního zisku v procentech čisté účetní hodnoty investic. Revidované údaje činí:
2004
2005
2006
Období šetření
Návratnost celkových investic
(index)
100
148
- 147
- 207
(53)
Upravené údaje však sledují stejnou tendenci, nemění proto závěr vyvozený v 74. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, který se s konečnou platností potvrzuje.
5. Závěr o újmě
(54)
Jelikož nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení týkající se výroby, objemu prodeje, podílů na trhu, jednotkové prodejní ceny, zásob, peněžního toku, zaměstnanosti, produktivity, mezd a velikosti dumpingového rozpětí, potvrzují se s konečnou platností zjištění uvedená v 66. až 71., 73. a 75. až 78. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Upravené údaje týkající se návratnosti investic nemění tendence uvedené v 73. a 74. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Proto se s ohledem na jednoznačně se zhoršující finanční ukazatele, jako jsou ziskovost, návratnost investic a peněžní tok, spolu se značným úbytkem podílu na trhu s konečnou platností potvrzuje závěr uvedený v 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu.
F. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Účinek dumpingového dovozu
(55)
Jak bylo uvedeno ve 42. bodě odůvodnění, vyvozuje se konečný závěr, že v průběhu období šetření byly průměrné ceny výrobků dovážených z ČLR nižší než průměrné ceny výrobního odvětví Společenství. Po provedení menší revize ve výpočtech bylo zjištěno, že průměrné rozpětí cenového podbízení činí 16,54 %. Tato mírná úprava směrem dolů nemůže ovlivnit závěry o účinku dumpingového dovozu stanovené v 83. až 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, které se potvrzují s konečnou platností.
2. Účinek jiných faktorů
a) Újma, kterou si výrobci způsobili sami
(56)
Někteří dovozci tvrdili, že si výrobní odvětví Společenství přivodilo újmu samo, jelikož sledovalo strategii upřednostňující cenu před objemem, tzn. obsloužit pouze segment trhu vyšší kategorie a nevyrábět ani neprodávat výrobek nižší kategorie. Podle týchž dovozců bylo důsledkem to, že výrobní odvětví Společenství nevyužilo vyšší poptávku po kyselině citronové nižší kategorie, a tím přišlo o podíl na trhu a zhoršilo svou finanční výkonnost. Šetření však prokázalo, že dotčený výrobek i obdobný výrobek mají v zásadě stejné užití a vzájemně si konkurují převážně ve stejných segmentech (viz 9. bod odůvodnění), s výjimkou jednoho menšinového trhu představujícího malou část podílu na trhu s evropskou kyselinou citronovou, který dosud zásobovalo výhradně výrobní odvětví Společenství. Šetřením však bylo ve skutečnosti zjištěno, že výrobní odvětví Společenství bylo v segmentu trhu nižší kategorie zastoupeno, toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout.
(57)
Některé zúčastněné strany mimoto považovaly neexistenci investic v průběhu posuzovaného období, a zejména během let, kdy výrobní odvětví Společenství dosáhlo lepších výsledků, tj. 2004-2005, za faktor, který přispěl k úbytku podílu na trhu a následně ke zhoršení situace. Šetření prokázalo, že výrobní odvětví Společenství nevyužívalo plně svou kapacitu a že využití kapacity bylo v průběhu celého posuzovaného období stálé. Proto byl v případě větší poptávky možný určitý nárůst výroby bez dalších investic. Mimoto se vzhledem k tomu, že ziskovost výrobního odvětví Společenství byla během celého posuzovaného období nedostatečná, tj. pod cílovým ziskem, a dokonce se změnila na zápornou, má za to, že rozhodnutí neinvestovat značné částky do výroby obdobného výrobku je ekonomicky odůvodněné. Toto tvrzení proto není přesvědčivé a musí být odmítnuto.
b) Nárůst cen surovin, zvýšení cen energie
(58)
Téměř všechny zúčastněné strany zopakovaly svá tvrzení, že zjištěná újma je zapříčiněna reformou trhu s cukrem a následným zrušením výrobních náhrad v roce 2006 nebo zvýšením cen energie.
(59)
Jedna zúčastněná strana uvedla, že ve výroční zprávě jednoho výrobce ve Společenství za rok 2007 bylo uvedeno, že dostupnost surovin je omezená kvůli evropskému režimu cukru, což vedlo k vyšším nákladům. V této souvislosti se uvádí, že zmíněný výrobce ve Společenství nepoužívá jako hlavní surovinu cukr, nýbrž melasu, a jak je vysvětleno v 89. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, neměl nikdy nárok na výrobní náhrady. Nárůst nákladů na melasu však nebyl značný, nýbrž odpovídal růstu cen cukru na světových trzích. Co se týká situace druhého výrobce ve Společenství, která byla podrobně popsána v 90. až 94. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, nebyly obdrženy žádné nové nebo doložené informace nebo tvrzení. Potvrzuje se proto s konečnou platností celkový závěr uvedený v 93. bodě odůvodnění, že reforma trhu s cukrem neměla žádný závažný dopad na náklady výrobního odvětví Společenství.
(60)
Táž zúčastněná strana uvedla, že ve skutečnosti existovala souvislost mezi cenami cukru a výrobou biopaliv, jak potvrzuje studie Komise „The causes of the Food Price Crisis“ (Příčiny krize cen potravin) (4). V tomto ohledu se podotýká, že Komise (jak již bylo uvedeno v 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení) měla přístup k údajům o nákladech obou výrobců ve Společenství, mohla proto analyzovat konkrétní náklady na suroviny u obou výrobců Společenství s ohledem na výrobu kyseliny citronové. Případná souvislost mezi cenami cukru a výrobou biopaliv byla proto prověřena a vzata v úvahu při posuzování dopadu reformy trhu s cukrem ve Společenství a rostoucí výroby biopaliv. Na základě toho bylo možno vyvodit závěr, který se tímto s konečnou platností potvrzuje, a sice že tyto činitele neměly žádný závažný dopad na zjištěnou újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
(61)
Mimoto je nutno uvést, že případný růst nákladů na melasu, cukr nebo glukózu či energii, který byl potvrzen v prozatímním nařízení (viz 93. a 96. bod jeho odůvodnění), není zdrojem újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství, jelikož v běžné tržní situaci by výrobní odvětví Společenství mohlo přenést tyto vyšší náklady přinejmenším v určitém rozsahu na své odběratele. Šetření však prokázalo rostoucí přítomnost dumpingových dovozů, jejichž ceny byly významně nižší než ceny výrobního odvětví Společenství. Jak se proto uvádí v 84. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, došlo ke stlačení cen a výrobní odvětví Společenství bylo schopno přenést na své odběratele pouze zlomek vyšších nákladů, což vedlo k zhoršení jeho finanční situace a dalšímu úbytku podílu na trhu.
(62)
Závěrem je nutno zmínit, že šetřením bylo prokázáno, že se čínské náklady na výrobu kyseliny citronové rovněž zvýšily. Tyto vyšší náklady se však neprojevily ve vyšších prodejních cenách, nýbrž naopak, jednotkové prodejní ceny se v průběhu posuzovaného období ještě snížily o 6 procentních bodů, jak je uvedeno v 63. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(63)
Na základě výše uvedených skutečností je nutno tato tvrzení odmítnout a s konečnou platností se potvrzují 88. až 99. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
c) Cenový kartel výrobního odvětví Společenství
(64)
Některé zúčastněné strany zopakovaly svá tvrzení, že ztrátu podílu na trhu si evropští výrobci způsobili sami z důvodu kartelové dohody o kyselině citronové (1991-1995), jíž se účastnili žadatel i druhý evropský výrobce a o níž se tvrdilo, že je důvodem nárůstu čínského dovozu kyseliny citronové. Toto tvrzení však nebylo blíže doloženo, nemění proto závěr vyvozený ve 100. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, že k značnému nárůstu dumpingových dovozů došlo několik let po skončení kartelové dohody.
(65)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje konečný závěr, že důsledky chování narušujícího hospodářskou soutěž, na němž se podílelo výrobní odvětví Společenství, nepřispěly k podstatné újmě, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo.
d) Měnové výkyvy
(66)
Některé zúčastněné strany zopakovaly svá tvrzení, že pokles cen čínské kyseliny citronové v průběhu období šetření byl velkou měrou zapříčiněn nepříznivým směnným kurzem dolaru USA vůči euru, skutečností, že ceny kyseliny citronové jsou na světových trzích obvykle udávány v dolarech USA, a problémem přizpůsobit ceny, které jsou obvykle sjednávány ročně, nové měnové situaci.
(67)
Připomíná se, že ve 104. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se usuzuje, že dopad případných měnových výkyvů je třeba považovat za zanedbatelný, protože i kdyby se plně nezohlednila devalvace dolaru USA vůči euru mezi rokem 2004 a obdobím šetření, která po upřesnění předběžných výpočtů činila 4,97 %, stále zde existuje více než 10 % cenové podbízení.
(68)
S konečnou platností se proto potvrzuje, že zhodnocení eura vůči americkému dolaru nebylo takové, aby narušilo příčinnou souvislost mezi zjištěnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství a příslušným dovozem, a tvrzení bylo proto odmítnuto.
3. Závěr o příčinné souvislosti
(69)
Jelikož nebyly předloženy žádné nové a doložené informace nebo tvrzení, potvrzují se s konečnou platností 82. až 110. bod odůvodnění prozatímního nařízení.
(70)
Na základě výše uvedených skutečností se s konečnou platností potvrzuje předběžné zjištění existence příčinné souvislosti mezi podstatnou újmou způsobenou výrobnímu odvětví Společenství a čínským dumpingovým dovozem.
G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Vývoj po období šetření
(71)
Od některých výrobců výrobního odvětví Společenství i od spolupracujících vyvážejících výrobců a dovozců byly obdrženy připomínky týkající se nutnosti zohlednit určitý důležitý vývoj po období šetření. Podotýká se, že v souladu s čl. 6 odst. 1 základního nařízení se k informacím o dumpingu a újmě, které se týkají pozdějšího období, zpravidla nepřihlíží. Vzhledem k tvrzení uvedenému ve 119. a 129. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se však výjimečně považovalo za nutné získat data a informace týkající se období od června 2007 do července 2008.
(72)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že uložení opatření je zbytečné, jelikož ziskovost výrobního odvětví Společenství po období šetření dosáhla vysokých úrovní vzhledem k podstatně vyšším cenám a že se trh reguloval sám. V průběhu období šetření existovaly důkazy o dumpingu a újmě a tato újma byla ve značném rozsahu způsobena stlačením cen vyplývajícím z dumpingového dovozu. Dovozní statistiky ukazují průměrný nárůst čínských prodejních cen po období šetření pouze o 12 %. V porovnání s úrovní cenového podbízení ve výši 16,54 %, která byla zjištěna v průběhu období šetření, není tento nárůst zjevně dostatečný, aby v případě neexistence dumpingových opatření výrobní odvětví Společenství mohlo zvýšit své prodejní ceny na udržitelnou úroveň, aniž by riskovalo, že ztratí další zákazníky. Co se týká výše cen výrobního odvětví Společenství, bylo zjištěno, že se výrobnímu odvětví Společenství od prvního čtvrtletí 2008 podařilo mírně zvýšit své ceny, což zřejmě zlepšilo finanční situaci výrobního odvětví Společenství. Toto zvýšení cen je však v úzkém časovém vztahu se zahájením tohoto řízení, a zdá se tudíž, že se situace výrobního odvětví Společenství mohla zlepšit díky možným antidumpingovým opatřením uloženým z dovozu z ČLR. Byl proto vyvozen závěr, že na trhu neexistuje samoregulace, či že tato samoregulace není dostatečná, aby uložení opatření nebylo nutné. Tvrzení bylo proto nutno odmítnout.
2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(73)
Jelikož nebyly předloženy žádné nové nebo doložené informace nebo tvrzení ohledně zájmu výrobního odvětví Společenství, potvrzuje se s konečnou platností závěr uvedený ve 112. až 115. bodě odůvodnění prozatímního nařízení o zájmu výrobního odvětví Společenství.
3. Hospodářská soutěž a zabezpečení dodávek
(74)
Většina zúčastněných stran zopakovala své tvrzení, že by uložení opatření značně omezilo hospodářskou soutěž na evropském trhu a vedlo k monopolu dvou výrobců na trhu. Usuzuje se však, že s ohledem na silné postavení na trhu, jehož dosáhli čínští vyvážející výrobci v posledních letech, by uložení opatření tyto výrobce nevytlačilo z trhu Společenství, nýbrž pouze obnovilo rovné podmínky, které by výrobnímu odvětví Společenství a čínským vyvážejícím výrobcům umožnily soutěžit za stejných podmínek. Navíc by přiměřený růst cen na trhu Společenství mohl ve skutečnosti přilákat více dovozu z ostatních třetích zemí s vlastní výrobou, například z Izraele a zemí Jižní Ameriky, které se pravděpodobně méně zajímají o vývoz na trh se stlačenými cenami.
(75)
Pokud by na druhé straně antidumpingová opatření nebyla uložena, nelze vyloučit, že by výrobní odvětví Společenství muselo ukončit svou výrobní činnost v této konkrétní oblasti, což by vedlo k opačnému scénáři, tj. dominantnímu postavení čínského dovozu.
(76)
Většina zúčastněných stran rovněž tvrdila, že pokud by se měl kvůli uloženým opatřením čínský dovoz zastavit, bylo by ohroženo zabezpečení dodávek, jelikož výrobní odvětví Společenství nemůže uspokojit poptávku na trhu Společenství, i kdyby oba výrobci plně využívali svých kapacit. To by zhoršila skutečnost, že podle předpokladů se poptávka po kyselině citronové ještě zvýší na základě účinků nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 648/2004 ze dne 31. března 2004 o detergentech (5). V uvedeném nařízení se Komise zavázala, že provede přezkum týkající se používání fosforečnanů a na základě výsledků tohoto přezkumu předloží návrh vhodných opatření. V souladu s touto povinností Komise předložila zprávu, dosud však nenavrhla žádná opatření. I kdyby však měly být ve výrobním odvětví detergentů fosforečnany zcela zakázány, jsou jejich hlavní náhradou zeolity a pouze v menším rozsahu kyselina citronová.
(77)
Předpokladu, že by se čínský dovoz skutečně zastavil, mimoto odporuje řada skutečností.
-
Z dovozních statistik vyplývá, že čínský dovoz v průběhu dvanácti měsíců po období šetření vzrostl o 17 %, zatímco po uložení prozatímních opatření zůstal na významné úrovni, která zřejmě představuje dostatečnou záruku pro zabezpečení dodávek ve Společenství.
-
Šetřením byla prokázána určitá nadměrná kapacita některých vyvážejících výrobců v Číně, což naznačuje, že se čínský dovoz na trh Společenství nezastaví, zejména pokud by USA uložily opatření vůči ČLR v rámci amerického antidumpingového šetření.
(78)
Výrobní odvětví Společenství mimoto oznámilo, že přijme odpovídající opatření ke zvýšení své výrobní kapacity. Žadatel oznámil významné zvýšení své výrobní kapacity. Podle tiskové zprávy vydané v červenci 2008 by tyto dodatečné kapacity měly být plně k dispozici v polovině roku 2009, přičemž k prvnímu zvýšení kapacity by mělo dojít již v lednu 2009. To by mělo přispět k uspokojení poptávky ve Společenství. Dále se poznamenává, že druhý výrobce ve Společenství v srpnu 2008 oznámil, že v prvním čtvrtletí 2009 uzavře svůj výrobní závod v Číně a že se zaměří na svůj výrobní závod ve Společenství.
(79)
Přitažlivější úroveň cen na trhu Společenství by mimoto pravděpodobně rovněž zvýšila dovoz ze třetích zemí a s těmito alternativními zdroji se zabezpečení dodávek zdá lepší, než pokud by uživatelé byli závislí pouze na čínské kyselině citronové. V průběhu dvanácti měsíců po období šetření se například dovoz z Izraele zvýšil o 30 %.
(80)
Zdá se proto, že by uložení opatření nevytlačilo čínské vyvážející výrobce z trhu, nýbrž by obnovilo rovné podmínky, což zajišťuje alternativní zdroje dodávek.
4. Zájem dovozců, kteří nejsou ve spojení
(81)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že kvůli výběru vzorku Komise obdržela výsledky pouze pro největší dovozce v Evropě, a tudíž jí chyběly informace o účincích cla na převážnou většinu malých a středních dovozců. Proti vybranému vzorku však žádná strana nevznesla námitky, proto se vzorek považuje za reprezentativní pro všechny dovozce.
(82)
Vzhledem k tomu, že kyselina citronová představuje v průměru pouze 1 % celkových příjmů dovozců, očekává se, že se účinky antidumpingového cla rozloží v celkových výsledcích společností.
(83)
Jelikož dovozci nepředložili žádné další připomínky, potvrzují se s konečnou platností závěry obsažené ve 116. až 120. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
5. Zájem uživatelů
(84)
Po předběžné fázi Komise provedla intenzivnější šetření s ohledem na možné dopady opatření na uživatele. Za tímto účelem si od uživatelů a vnitrostátních sdružení vyžádala další informace a v prostorách jednoho uživatele ve Společenství se uskutečnila dodatečná inspekce na místě.
(85)
Obdržené informace potvrzují předběžné zjištění vycházející z neúplných odpovědí uživatelů na dotazník (jak je uvedeno ve 121. a 122. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), že podíl kyseliny citronové na celkových výrobních nákladech uživatelů je poměrně malý. Ačkoli tento podíl přirozeně závisí na výrobku, bylo zjištěno, že se pohybuje v rozmezí od méně než 1 % do 20 %. Výše uvedené doplňující informace rovněž potvrdily předběžná zjištění, že by clo na úrovni rozpětí cenového podbízení mělo na výrobní náklady spolupracujících uživatelů velmi omezený dopad. Po zveřejnění konečných závěrů dva z hlavních průmyslových uživatelů kyseliny citronové tvrdili, že kyselina citronová má vysoký podíl v některých z jejich výrobků, a proto by na ně měla cla významný dopad. Zde je za prvé třeba uvést, že oba uživatelé vyrábějí širokou škálu výrobků, v nichž je kyselina citronová používána v rozdílném množství. Za druhé nebylo možné na základě předložených údajů prokázat, že tito uživatelé prodávali převážně takové výrobky, u nichž byly náklady na kyselinu citronovou vyšší. A konečně tento argument nebyl podložen žádnými doplňujícími údaji. Proto nemohl být přijat.
6. Závěr o zájmu Společenství
(86)
Výše uvedená dodatečná analýza týkající se zájmu dovozců a uživatelů ve Společenství nezměnila předběžné závěry v tomto ohledu. I kdyby v určitých případech musel zátěž plně nést dovozce nebo uživatel, případný nepříznivý finanční dopad na něj by každopádně nebyl významný. Na základě těchto skutečností se usuzuje, že závěry týkající se zájmu Společenství uvedené v prozatímním nařízení se nemění. Jelikož nebyly předloženy žádné jiné připomínky, potvrzují se s konečnou platností.
H. KONEČNÁ OPATŘENÍ
1. Úroveň pro odstranění újmy
(87)
Řada zúčastněných stran zpochybnila úroveň ziskového rozpětí, která byla předběžně použita, a tvrdila, že 9 % zisk je nadměrný a že výrobní odvětví Společenství v průběhu posuzovaného období ve skutečnosti této úrovně zisku nikdy nedosáhlo. Uznává se, že při neexistenci dumpingu, tj. v roce 2001, této úrovně zisku dosáhl skutečně pouze jeden výrobce ve Společenství, zatímco druhý nikoli. Metodika použitá ke stanovení úrovně pro odstranění újmy byla proto přezkoumána a mělo se za to, že je vhodnější použít jako ziskové rozpětí vážené průměrné ziskové rozpětí, jehož oba evropští výrobci dosáhli v roce 2001, tj. 6 %.
(88)
Na základě výše uvedených skutečností se vyvozuje závěr, že při neexistenci dumpingového dovozu mohlo výrobní odvětví Společenství přiměřeně očekávat dosažení ziskového rozpětí před zdaněním ve výši 6 %; toto ziskové rozpětí bylo použito v konečných zjištěních.
(89)
Pro období šetření byly čínské dovozní ceny porovnány s cenou obdobného výrobku, která nepůsobí újmu, za kterou jej prodává výrobní odvětví Společenství na trhu Společenství. Cena, která nepůsobí újmu, byla stanovena po úpravě prodejní ceny výrobního odvětví Společenství s cílem zohlednit revidované ziskové rozpětí. Rozdíl vyplývající z tohoto srovnání, vyjádřený jako procentní podíl celkové dovozní hodnoty CIF, byl u jednotlivých společností v rozmezí od 8,3 % do 42,7 %, tj. byl s výjimkou jedné společnosti nižší než zjištěné dumpingové rozpětí.
2. Konečná opatření
(90)
S ohledem na závěry týkající se dumpingu, újmy, příčinné souvislosti a zájmu Společenství a v souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení by konečné antidumpingové clo mělo být uloženo ve výši nejnižšího zjištěného rozpětí dumpingu a újmy, v souladu s pravidlem nižšího cla. S výjimkou jednoho případu by celní sazba proto měla být stanovena na úrovni zjištěné újmy.
(91)
Na základě výše uvedených skutečností by konečná cla měla být stanovena takto:
Vyvážející výrobce
Navrhované antidumpingové clo
(v %)
Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd
35,7
DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd
8,3
RZBC Co. Ltd
36,8
RZBC (Juxian) Co. Ltd.
36,8
TTCA Co., Ltd
42,7
Yixing Union Biochemical Co. Ltd
32,6
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd
6,6
Weifang Ensign Industry Co. Ltd
33,8
Všechny ostatní společnosti
42,7
3. Podoba opatření
(92)
V průběhu šetření šest vyvážejících výrobců v ČLR nabídlo přijatelné cenové závazky v souladu s čl. 8 odst. 1 základního nařízení.
(93)
Komise rozhodnutím 2008/899/ES (6) nabídnuté závazky přijala. Rada má za to, že nabídky závazků odstraňují poškozující účinek dumpingu a snižují riziko obcházení na přijatelnou míru.
(94)
Aby byly Komise a celní orgány dále schopny účinně sledovat plnění závazku společnostmi, je osvobození od antidumpingového cla při předložení žádosti o propuštění do volného oběhu příslušným celním orgánům podmíněno i) předložením závazkové faktury, což je obchodní faktura obsahující alespoň údaje a prohlášení uvedená v příloze; ii) skutečností, že dovážené zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství; a iii) skutečností, že zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře. Pokud nejsou tyto podmínky splněny, bude k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu uloženo příslušné antidumpingové clo.
(95)
Pokud Komise zruší podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení přijetí závazku v důsledku jeho porušení, a to odkazem na konkrétní transakci, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné, vznikne k okamžiku přijetí prohlášení k propuštění zboží z těchto transakcí do volného oběhu celní dluh.
(96)
Dovozci by si měli být vědomi, že celní dluh může vzniknout jako běžné obchodní riziko v okamžiku přijetí prohlášení k propuštění do volného oběhu, jak je popsáno v 94. a 95. bodě odůvodnění, a to i pokud byl závazek nabídnutý výrobcem, od nějž přímo nebo nepřímo nakupovali, Komisí přijat.
(97)
Podle čl. 14 odst. 7 základního nařízení by proto celní orgány měly bezodkladně uvědomit Komisi, kdykoli zjistí jakékoli skutečnosti poukazující na porušení závazků.
(98)
Z výše uvedených důvodů považuje Komise závazky, které nabídli vyvážející výrobci, za přijatelné a dotčeným společnostem byly sděleny podstatné skutečnosti, úvahy a povinnosti, na nichž je přijetí závazku založeno.
(99)
V případě porušení nebo odvolání závazků nebo v případě, že Komise zruší přijetí závazku, se podle čl. 8 odst. 9 základního nařízení automaticky uplatní antidumpingové clo, které uložila Rada v souladu s jeho čl. 9 odst. 4.
I. KONEČNÝ VÝBĚR PROZATÍMNÍHO CLA
(100)
S ohledem na velikost zjištěného dumpingového rozpětí a na úroveň újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství se považuje za nezbytné, aby byly částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla uloženého prozatímním nařízením s konečnou platností vybrány ve výši částky uloženého konečného cla. Jelikož je konečné clo nižší než clo prozatímní, je třeba uvolnit částky, které byly prozatímně zajištěny nad konečnou sazbu antidumpingového cla,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz kyseliny citronové a trinatrium-citrátu dihydrátu kódů KN 2918 14 00 a ex 2918 15 00 (kód TARIC 2918150010) pocházejících z Čínské lidové republiky.
2. Sazba konečného antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením, je pro výrobky popsané v odstavci 1 a vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Společnost
Antidumpingové clo
(v %)
Doplňkový kód TARIC
Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd - No 73, Daqing Road, Peng-pu 233010, provincie An-chuej, ČLR
35,7
A874
DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd - West Side of Jincheng Bridge, Wu-si 214024, provincie Ťiang-su, ČLR
8,3
A875
RZBC Co., Ltd - No 9 Xinghai West Road, Ž-čao, provincie Šan-tung, ČLR
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co., Ltd, West Wing, Chenyang North Road, okres Ju, Ž-čao, provincie Šan-tung, ČLR
36,8
A877
TTCA Co., Ltd - West, Wenhe Bridge North, An-čchiou, provincie Šan-tung, ČLR
42,7
A878
Yixing Union Biochemical Co., Ltd - Economic Development Zone Yixing City 214203, I-sing, provincie Ťiang-su, ČLR
32,6
A879
Laiwu Taihe Biochemistry Co., Ltd, No 106 Luzhong Large East Street, Laj-wu, provincie Šan-tung, ČLR
6,6
A880
Weifang Ensign Industry Co., Ltd, The West End, Limin Road, Čchang-le, provincie Šan-tung, ČLR
33,8
A882
Všechny ostatní společnosti
42,7
A999
3. Bez ohledu na odstavec 1 tohoto článku se konečné antidumpingové clo nepoužije na dovezené výrobky propuštěné do volného oběhu podle článku 2.
4. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platné předpisy týkající se cel.
Článek 2
1. Dovoz, pro který bylo předloženo prohlášení k propuštění do volného oběhu, fakturovaný společnostmi, od nichž Komise přijala závazky a jejichž názvy jsou uvedeny v rozhodnutí 2008/899/ES ve znění pozdějších předpisů, je osvobozen od antidumpingového cla uloženého podle článku 1 pod podmínkou, že
a)
zboží je vyráběno, dodáváno a fakturováno přímo uvedenými společnostmi prvnímu nezávislému odběrateli ve Společenství a
b)
k tomuto zboží je přiložena závazková faktura, kterou se rozumí obchodní faktura obsahující alespoň údaje a prohlášení uvedené v příloze tohoto nařízení, a
c)
zboží deklarované a předložené celním orgánům přesně odpovídá popisu uvedenému v závazkové faktuře.
2. Přijetím prohlášení k propuštění zboží do volného oběhu vzniká celní dluh,
a)
pokud se ve vztahu k dovozu popsanému v odstavci 1 zjistí, že nebyla splněna jedna nebo více podmínek stanovených v uvedeném odstavci, nebo
b)
pokud Komise zruší přijetí závazku podle čl. 8 odst. 9 nařízení (ES) č. 384/96 prostřednictvím nařízení nebo rozhodnutí, které odkazuje na konkrétní transakce, a prohlásí příslušné závazkové faktury za neplatné.
Článek 3
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (ES) č. 488/2008 se s konečnou platností vybírají na úrovni sazby konečného cla uloženého podle článku 1 tohoto nařízení. Částky zajištěné nad rámec částky konečného cla se uvolňují.
Článek 4
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 1. prosince 2008.
RÈGLEMENT (CE) N o 1193/2008 DU CONSEIL
du 1er décembre 2008
instituant un droit antidumping définitif et portant perception définitive du droit provisoire institué sur les importations d’acide citrique originaire de la République populaire de Chine
LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
vu le traité instituant la Communauté européenne,
vu le règlement (CE) no 384/96 du Conseil du 22 décembre 1995 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après dénommé «règlement de base»), et notamment son article 9,
vu la proposition de la Commission présentée après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. MESURES PROVISOIRES
(1)
Le 4 septembre 2007, la Commission a publié un avis d’ouverture (2) d’une procédure antidumping concernant les importations dans la Communauté d’acide citrique en provenance de la République populaire de Chine (ci-après dénommée «RPC»). Par le règlement (CE) no 488/2008 (3) (ci-après dénommé «règlement provisoire»), la Commission a institué, le 3 juin 2008, un droit antidumping provisoire sur les importations d’acide citrique originaire de la RPC.
(2)
Il est à noter que la procédure a été ouverte à la suite d’une plainte déposée par le Conseil européen de l’industrie chimique (CEFIC) (ci-après dénommé le «plaignant») au nom d’un producteur représentant une proportion importante de la production communautaire d’acide citrique, en l’occurrence plus de 25 %.
(3)
Comme indiqué au considérant 14 du règlement provisoire, l’enquête relative au dumping et au préjudice a porté sur la période comprise entre le 1er juillet 2006 et le 30 juin 2007 («période d’enquête» ou «PE»). En ce qui concerne l’examen des tendances aux fins de l’évaluation du préjudice, la Commission a analysé les données relatives à la période allant du 1er janvier 2004 à la fin de la PE (ci-après dénommée «période considérée»).
B. SUITE DE LA PROCÉDURE
(4)
À la suite de l’institution de droits antidumping provisoires sur les importations d’acide citrique originaire de la RPC, plusieurs parties intéressées ont présenté des observations par écrit. Celles qui l’ont demandé ont également eu la possibilité d’être entendues.
(5)
La Commission a continué à rechercher et à vérifier l’ensemble des informations jugées nécessaires en vue de l’établissement de ses conclusions définitives. Elle a, en particulier, intensifié l’enquête en ce qui concerne les aspects liés à l’intérêt communautaire. À cet égard, une visite de vérification supplémentaire a été effectuée, après l’institution des mesures provisoires, dans les locaux, situés dans l’Union européenne, de l’utilisateur d’acide citrique suivant:
-
Reckitt-Benckiser Corporate Services Ltd, Slough, Royaume-Uni, et Nowy Dwor, Pologne.
En outre, comme expliqué en détail au considérant 11, des visites de vérification ont été effectuées dans les locaux des producteurs-exportateurs suivants:
-
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd («Laiwu Taihe»), Laiwu City, province de Shandong,
-
Weifang Ensign Industry Co. Ltd («Weifang Ensign»), Changle City, province de Shandong.
(6)
Toutes les parties ont été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels il était envisagé de recommander l’institution d’un droit antidumping définitif sur les importations d’acide citrique originaire de la RPC et la perception définitive des montants déposés au titre du droit provisoire. Un délai leur a également été accordé afin qu’elles puissent formuler leurs observations à la suite de cette notification.
(7)
Les commentaires présentés oralement et par écrit par les parties intéressées ont été examinés et, le cas échéant, les conclusions ont été modifiées en conséquence.
C. OUVERTURE DE LA PROCÉDURE, PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
(8)
Un producteur-exportateur a réitéré l’allégation selon laquelle la version publique de la plainte ne contenait à première vue aucune preuve du préjudice causé à l’industrie communautaire, ce qui empêchait les parties intéressées d’exercer leur droit de défense. D’après ce producteur-exportateur, la procédure n’aurait pas dû être ouverte en raison de l’insuffisance des preuves contenues dans la plainte. Il convient à cet égard de noter que la version publique de la plainte contient tous les éléments de preuve essentiels et les résumés non confidentiels des informations fournies sous le couvert de la confidentialité pour que les parties intéressées puissent exercer leur droit de défense tout au long de la procédure. Par conséquent, cet argument doit être rejeté.
(9)
Certaines parties intéressées ont avancé que le produit concerné, tel qu’il est défini au considérant 16 du règlement provisoire, et le produit similaire n’étaient pas similaires comme indiqué au considérant 18 du règlement provisoire, car ils ne présenteraient pas les mêmes caractéristiques physiques et chimiques et n’auraient pas les mêmes utilisations. D’après ces mêmes parties intéressées, le considérant 18 du règlement provisoire ne répond pas aux arguments avancés au cours de l’enquête et est en contradiction avec l’ajustement effectué par la Commission dans les calculs de la sous-cotation pour traiter contre l’agglomération certains volumes du produit concerné après son arrivée dans l’Union européenne. Il est tout d’abord noté que l’enquête a établi que le produit concerné et le produit similaire sont tous deux utilisés dans les mêmes applications de base, c’est-à-dire dans les produits de nettoyage (les produits pour lave-vaisselle, les détergents, les adoucisseurs d’eau, etc.) et en tant qu’additifs dans les produits alimentaires et les boissons, mais également dans les produits cosmétiques et d’hygiène corporelle. L’allégation selon laquelle le produit concerné ne serait en fait pas utilisé par certains utilisateurs dans le secteur alimentaire et le secteur des détergents en raison de son odeur et/ou de sa couleur n’a pas été étayée par des éléments de preuve. L’enquête a démontré que dans une seule application niche, à savoir le secteur pharmaceutique, l’acide citrique européen était effectivement le seul à être utilisé en raison du coût du test de conformité spécial requis. Comme le secteur pharmaceutique ne représente qu’une petite partie du commerce total des utilisateurs, il a été considéré que la décision de procéder à un test de conformité ne se justifiait pas vraiment sur le plan économique. Ensuite, il n’y a aucune contradiction entre l’ajustement effectué dans le calcul de la sous-cotation pour traiter contre l’agglomération certains volumes du produit concerné après importation, comme mentionné au considérant 64 du règlement provisoire, et la constatation selon laquelle les deux produits sont similaires, puisqu’il suffit que le produit concerné et le produit similaire partagent les mêmes caractéristiques chimiques, physiques et techniques de base et aient les mêmes applications de base, ce qui est le cas en l’occurrence. Il est en outre noté que l’agglomération en tant que telle a lieu non pas en raison des caractéristiques propres au produit chinois, mais parce que tout acide citrique, quelle que soit son origine, a tendance, du fait de sa composition chimique, à s’agglomérer lorsqu’il est exposé à l’humidité et à des variations de température. Comme, naturellement, seul le produit concerné est exposé à l’humidité et aux variations de température sur une longue période au cours de son transport vers l’Union européenne, le problème se pose essentiellement, mais pas exclusivement, pour le produit concerné. Par conséquent, l’ajustement tient simplement compte du fait que le traitement contre l’agglomération entraîne des coûts supplémentaires pour le produit concerné, essentiellement, car les volumes affectés sont soit traités (par dispersion, tamisage ou par liquéfaction du produit aggloméré) avant la revente, soit vendus avec une remise. Cet argument doit donc être rejeté.
(10)
Compte tenu de ce qui précède, il est définitivement conclu que le produit concerné et l’acide citrique produit et vendu dans le pays analogue, à savoir le Canada, ainsi que celui produit et vendu par l’industrie communautaire sur le marché communautaire, sont des produits similaires, au sens de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base et les considérants 15 à 17 du règlement provisoire sont dès lors définitivement confirmés.
D. DUMPING
1. Généralités
(11)
Au stade provisoire de l’enquête, les demandes présentées par tous les producteurs-exportateurs connus en vue de bénéficier du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ou du traitement individuel ont fait l’objet d’une enquête. Seuls quelques producteurs-exportateurs avaient été inclus dans l’échantillon et seule une société s’est vu accorder un examen individuel. Dans leurs commentaires sur l’application du règlement provisoire, un certain nombre de parties ont affirmé que cette approche présentait quelques lacunes. La question a donc été reconsidérée et, comme il est devenu possible, en raison de circonstances telles que la disponibilité de ressources, d’augmenter le nombre de sociétés pouvant raisonnablement faire l’objet d’une enquête, il a finalement été décidé qu’il ne serait pas recouru à l’échantillonnage. Comme le traitement individuel, au minimum, a été accordé, au stade provisoire, aux sociétés ayant coopéré à l’enquête, un droit individuel devrait être appliqué à chacune d’entre elles. Dès lors, il a été demandé à trois sociétés non reprises dans l’échantillon ou n’ayant pas fait l’objet d’un examen individuel au stade provisoire de répondre à un questionnaire. Néanmoins, seules deux ont répondu au questionnaire. La troisième n’y a pas répondu et a été retirée de l’enquête.
2. Statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché
(12)
La société visée au considérant 27 du règlement provisoire a prétendu que la subvention mentionnée dans ce considérant n’était pas destinée au produit concerné et que le non-paiement des loyers s’expliquait par le fait que des arrangements privés avaient été conclus entre des groupes pour déduire les loyers dus des bénéfices. Toutefois, en l’absence de tout élément nouveau ou de toute nouvelle information concernant cette question, et vu les effets de distorsion, sur la comptabilité, des pratiques mentionnées en matière de loyers, les conclusions concernant cette société restent inchangées et sont définitivement confirmées.
(13)
À la suite de la notification des conclusions provisoires, un groupe de sociétés, visé au considérant 25 du règlement provisoire, a prétendu avoir reçu d’une banque des prêts sur la base d’une analyse financière détaillée et après s’être vu accorder une très bonne notation. Cependant, même si une banque a officiellement effectué une analyse et accordé une notation élevée, cela n’exclut pas que la société en question se soit portée garante pour d’autres sociétés, alors qu’elle avait hypothéqué la majorité de ses actifs non courants, et que les prêts octroyés à la société en question émanent d’une banque dont il s’est avéré qu’elle était sous le contrôle de l’État. Dès lors, les conclusions relatives à cette société demeurent inchangées et sont définitivement confirmées.
(14)
L’une des sociétés visées au considérant 26 du règlement provisoire a affirmé être pénalisée par le fait que son actionnaire majoritaire avait acquis des droits d’utilisation de terrains à bon prix et les avait correctement réévalués en fonction de l’évolution des prix du marché. L’énorme différence constatée entre le prix d’acquisition et les évaluations ultérieures (de l’ordre de 1 000 à 2 000 %) n’a cependant pas pu être expliquée. Dès lors, en l’absence de tout nouvel élément ou de toute nouvelle information concernant l’acquisition des droits d’utilisation de terrains et leur réévaluation ultérieure, et compte tenu des avantages dont la société a pu bénéficier par l’acquisition d’actifs à une valeur nettement inférieure aux prix du marché, les conclusions concernant cette société demeurent inchangées et sont définitivement confirmées.
(15)
En l’absence de tout autre commentaire sur le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, les considérants 25 à 30 du règlement provisoire sont définitivement confirmés.
3. Traitement individuel
(16)
Cinq sociétés ou groupes de sociétés qui n’ont pas obtenu le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché satisfaisaient à tous les critères énoncés à l’article 9, paragraphe 5, du règlement de base et se sont vu octroyer un traitement individuel. Une société qui avait obtenu un traitement individuel à titre provisoire a cessé de coopérer et n’a donc finalement obtenu aucun traitement individuel (voir considérants 11 et 34).
4. Valeur normale
(17)
Comme expliqué au considérant 11, suite aux commentaires sur l’application du règlement provisoire, il a été décidé qu’il convenait de ne pas procéder par échantillonnage et il a été demandé aux trois sociétés non retenues dans l’échantillon ou ayant fait l’objet d’un examen individuel au stade provisoire de répondre à un questionnaire. La valeur normale a été établie pour une de ces sociétés (Laiwu Taihe), qui a obtenu le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché et qui a répondu au questionnaire.
4.1. Sociétés ou groupes de sociétés ayant pu obtenir le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché
(18)
Comme la seule société qui pouvait obtenir le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché et qui a fait l’objet d’un examen individuel au stade provisoire de l’enquête n’a pas formulé d’observations sur la valeur normale, les conclusions figurant aux considérants 35 à 39 du règlement provisoire sont définitivement confirmées.
(19)
Quant à la seule autre société s’étant vu octroyer le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché (Laiwu Taihe) et ayant fait l’objet d’une nouvelle enquête pour les raisons exposées au considérant 11, il a tout d’abord été vérifié si ses ventes totales du produit similaire sur le marché intérieur étaient représentatives au sens de l’article 2, paragraphe 2, du règlement de base. Les ventes intérieures du produit concerné représentaient un peu moins de 5 % des exportations de ce produit vers la Communauté. Ce faible taux est toutefois suffisant pour permettre une comparaison valable et les prix du produit similaire sur le marché intérieur sont considérés comme étant représentatifs compte tenu également du total des ventes intérieures de la société en question. Ils ont donc servi à déterminer la valeur normale.
(20)
Pour chaque type de produit vendu à l’exportation vers la Communauté par Laiwu Taihe, il a été déterminé si un type de produit directement comparable était vendu sur le marché intérieur. Les types de produit ont été considérés comme étant directement comparables dès lors qu’ils appartenaient au même type de produit (défini par la composition chimique) et qu’ils présentaient une granulation et un conditionnement comparables. L’existence d’un type de produit directement comparable vendu sur le marché intérieur n’a été établie que pour un seul type de produit vendu à l’exportation vers la Communauté.
(21)
Il a ensuite été examiné si les ventes intérieures de ce type de produit pouvaient être considérées comme ayant été effectuées au cours d’opérations commerciales normales, conformément à l’article 2, paragraphe 4, du règlement de base. Il a été établi qu’au cours de la PE, ce type de produit a été vendu avec bénéfices à des clients indépendants sur le marché intérieur, et que ces ventes se sont donc effectuées au cours d’opérations commerciales normales.
(22)
Comme le volume des ventes bénéficiaires de ce type de produit représentait, au plus, 80 % du volume total des ventes du type en question, la valeur normale a été établie sur la base du prix intérieur réel calculé sur la base de la moyenne pondérée des seules ventes bénéficiaires.
(23)
Comme les prix pratiqués par Laiwu Taihe sur le marché intérieur ne pouvaient être utilisés pour établir la valeur normale des autres types de produit, celle-ci a été calculée conformément à l’article 2, paragraphe 3, du règlement de base.
(24)
Pour construire la valeur normale conformément à l’article 2, paragraphe 3, du règlement de base, les montants correspondant aux frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux, ainsi qu’aux bénéfices ont été établis, conformément au premier alinéa introductif de l’article 2, paragraphe 6, du règlement de base, sur la base des données réelles concernant la production et les ventes, au cours d’opérations commerciales normales, du produit similaire par Laiwu Taihe.
4.2. Sociétés ou groupes de sociétés n’ayant pas pu obtenir le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché
(25)
Dans leurs commentaires sur l’application du règlement provisoire, certaines parties ont fait valoir que le Canada ne serait pas un pays analogue approprié, compte tenu du fait que les États-Unis d’Amérique ont récemment ouvert une procédure antidumping contre des importations d’acide citrique originaire, entre autres, du Canada. La Thaïlande a donc une fois de plus été proposée comme pays analogue de remplacement. L’analyse a toutefois révélé que si les importations d’acide citrique originaire du Canada n’étaient pas soumises à des mesures antidumping au cours de la PE, celles originaires de Thaïlande, en revanche, l’étaient. Ces mesures antidumping, instituées par l’Inde, consistaient en un important droit antidumping de 374,36 USD par tonne et n’ont expiré qu’en août 2007, c’est-à-dire deux mois après la fin de la PE. Dès lors, compte tenu également des arguments déjà mentionnés aux considérants 42 et 43 du règlement provisoire et du fait que l’enquête américaine sur l’acide citrique originaire du Canada était toujours en cours au moment où l’enquête communautaire a pris fin, il a été conclu qu’il n’y avait aucune raison de choisir la Thaïlande plutôt que le Canada comme pays analogue.
(26)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, la valeur normale, dans le cas des producteurs-exportateurs visé au considérant 11 ci-dessus et n’ayant pas obtenu le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, a dû être établie sur la base des prix ou de la valeur construite dans un pays analogue.
5. Prix à l’exportation
(27)
Dans le cas des deux sociétés qui ont fait l’objet d’une enquête plus approfondie pour les raisons exposées au considérant 11, le prix à l’exportation a été établi en appliquant la méthode expliquée aux considérants 45 à 47 du règlement provisoire.
(28)
Comme aucune société n’a présenté de commentaires sur les prix à l’exportation, les conclusions figurant aux considérants 45 à 47 du règlement provisoire sont confirmées.
6. Comparaison
(29)
Dans ses commentaires sur l’application du règlement provisoire et la divulgation des conclusions définitives, un groupe de sociétés a contesté le fait que l’on déduise une commission fictive sur les ventes effectuées par l’intermédiaire d’un négociant en RPC, étant donné que ce négociant faisait partie intégrante du groupe. Il a toutefois été établi que la société de négoce avait bien assuré la fonction de négociant indépendant et que le résultat économique de la relation entre les deux sociétés est assimilable à celui d’un agent travaillant pour le compte d’un mandant. Il a été établi que le négociant ne vendait pas uniquement des produits des sociétés liées, mais également des produits de producteurs indépendants. Qui plus est, la société en question vendait aussi directement à des clients indépendants. L’argument a dès lors été rejeté et, conformément à l’article 2, paragraphe 10, point i), du règlement de base, un ajustement fondé sur les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux, ainsi que les bénéfices des importateurs indépendants a été accordé.
(30)
Dans ses commentaires sur l’application du règlement provisoire, un producteur-exportateur a prétendu que le coût de la conversion de monnaies ne devait pas être pris en compte puisque, en application de l’article 2, paragraphe 10, point j), du règlement de base, les exportateurs se voient accorder soixante jours afin de tenir compte d’un mouvement durable des taux de change pendant la période d’enquête. Cet argument n’a pu être accepté et la marge de dumping du producteur-exportateur a été ajustée en conséquence.
(31)
Dans le règlement provisoire, le prix à l’exportation a été déduit de l’impôt non remboursable imposé aux ventes à l’exportation, en application de l’article 2, paragraphe 10, point b) du règlement de base. Un producteur-exportateur a affirmé, dans ses commentaires sur l’application du règlement provisoire, qu’aucun ajustement du prix à l’exportation n’aurait dû être effectué, puisque l’article 2, paragraphe 10, point b), du règlement de base ne porterait que sur la valeur normale. Il est reconnu que l’ajustement visé à l’article 2, paragraphe 10, point b), du règlement de base concerne uniquement le calcul de la valeur normale. En fait, la déduction susmentionnée appliquée au prix à l’exportation est régulière et doit s’opérer en vertu de l’article 2, paragraphe 10, point k), du règlement de base. En examinant cet argument, il a été constaté qu’une erreur d’écriture s’était glissée dans le calcul de l’ajustement pour la société en question et que cette même erreur s’était reproduite pour d’autres sociétés. Ces inexactitudes ont été rectifiées et les marges de dumping qui avaient été établies pour ces sociétés ont été revues légèrement à la baisse.
(32)
En examinant l’argument exposé au considérant 31, il a été constaté que l’ajustement nécessaire n’avait pas été fait dans le cas d’une société qui avait obtenu un traitement individuel. Il y a été remédié, ce qui a entraîné une légère hausse de la marge de dumping établie pour cette société.
(33)
En l’absence de tout autre commentaire concernant la comparaison, et mis à part les modifications mentionnées aux considérants 30, 31 et 32, les considérants 48 à 50 du règlement provisoire sont définitivement confirmés.
7. Marge de dumping
(34)
Dans le cas des deux sociétés qui ont fait l’objet d’une enquête plus approfondie pour les raisons exposées au considérant 11, la marge de dumping a été établie en appliquant la méthode expliquée au considérant 51 du règlement provisoire. La société qui n’a pas répondu au questionnaire et qui n’a pas fait l’objet d’une enquête plus approfondie, comme expliqué au considérant 11, est considérée comme n’ayant pas coopéré et les conclusions reposent sur les données disponibles, conformément à l’article 18, paragraphe 1, du règlement de base. Dans ce cas précis, étant donné le haut niveau de coopération dont il est fait état au considérant 19 du règlement provisoire, la société s’est vu attribuer la marge de dumping la plus élevée des marges attribuées à toutes les autres sociétés.
(35)
Les marges de dumping de toutes les sociétés qui avaient déjà fait l’objet d’un examen individuel au stade provisoire ont été recalculées afin de corriger les inexactitudes mentionnées aux considérants 30, 31 et 32. Ce nouveau calcul a donné lieu à de légères corrections des marges de dumping.
(36)
En l’absence de tout nouvel élément, les conclusions figurant au considérant 53 du règlement provisoire, qui traite du niveau de coopération, sont définitivement confirmées.
(37)
Sur cette base, les marges définitives de dumping, exprimées en pourcentage du prix franco frontière communautaire, avant dédouanement, s’élèvent à:
Société
Marge de dumping définitive
(%)
Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd
58,1
DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd
19,1
RZBC Co. Ltd
59,8
RZBC (Juxian) Co. Ltd
59,8
TTCA Co., Ltd
57,1
Yixing Union Biochemical Co. Ltd
55,7
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd
6,6
Weifang Ensign Industry Co. Ltd
53,5
Toutes les autres sociétés
59,8
E. PRÉJUDICE
1. Production et industrie communautaires
(38)
Certaines parties intéressées ont avancé que SA Citrique Belge NV avait cessé de produire après la PE et vendait uniquement le produit concerné importé de sa société liée en Chine [DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd], en faisant valoir que la SA Citrique Belge NV ne devrait pas faire partie de l’industrie communautaire. Cet argument n’a toutefois pas été étayé par des éléments de preuve et il ressort des données fournies par la SA Citrique Belge NV que cette société a poursuivi sa production.
(39)
Une partie intéressée s’est plainte de ce que le considérant 56 du règlement provisoire ne mentionne qu’une seule catégorie de produits importés par la SA Citrique Belge N.V. au cours de la PE et achetés auprès de son producteur chinois lié. Cette partie soutient qu’il convient de donner la tendance de toutes les importations de l’industrie communautaire en provenance de sociétés liées et indépendantes pour l’ensemble de la période considérée, car les importations constituent un important facteur dans l’évaluation de la production communautaire et, partant, dans l’établissement de l’existence d’un préjudice. L’enquête a effectivement démontré qu’au cours de l’ensemble de la période considérée, les importations de l’industrie communautaire étaient insignifiantes, à savoir entre 1 % et 6 % de la production, une fourchette étant indiquée pour des raisons de confidentialité. Cet argument doit donc être rejeté et les considérants 55 à 58 du règlement provisoire sont confirmés définitivement.
2. Consommation communautaire
(40)
Aucune nouvelle information étayée n’ayant été reçue concernant la consommation communautaire, les considérants 59 et 60 du règlement provisoire sont définitivement confirmés.
3. Importations en provenance du pays concerné
a) Volume et part de marché des importations concernées, prix à l’importation
(41)
En ce qui concerne les volumes, la part de marché et les prix des importations, aucune nouvelle information étayée n’est apparue ou n’a été reçue. Dès lors, en l’absence de toute réclamation ou de tout argument de la part des parties intéressées au sujet du volume et des prix des importations concernées, les considérants 61 à 63 du règlement provisoire sont définitivement confirmés.
b) Sous-cotation des prix
(42)
Au stade provisoire de l’enquête, afin de comparer le produit concerné et l’acide citrique produit par l’industrie communautaire au même stade de commercialisation, un ajustement de la marge (y compris les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux) perçue par les importateurs indépendants a été opéré dans le calcul de la sous-cotation des prix. Cet ajustement a également inclus une correction pour les coûts de traitement spécial supportés par les importateurs dans la Communauté souhaitant traiter contre l’agglomération certains volumes du produit concerné avant leur revente. Cependant, en raison d’une légère modification de l’ajustement au titre des différences de stade commercial, la marge moyenne pondérée de sous-cotation des prix qui avait été calculée et établie à 17,42 % a été ramenée à 16,54 %.
(43)
Après la notification des conclusions finales, un producteur communautaire a soutenu que les ajustements au titre des différences de stade commercial devraient également porter sur les ventes de l’industrie communautaire, c’est-à-dire que ses ventes effectuées par l’intermédiaire de négociants doivent être prises en compte. Il y a lieu de noter, à cet égard, qu’un ajustement au titre des différences de niveau commercial a été effectué pour les prix de vente de l’industrie communautaire avant de les comparer aux prix d’importation du produit concerné.
(44)
Ce même producteur communautaire a également demandé que l’ajustement au titre des coûts du traitement spécial pour désagglomérer certains volumes de produit concerné s’applique également au produit similaire. Toutefois, cette demande n’a pas été étayée par des informations sur les coûts spécifiques supportés par ce producteur communautaire et n’a donc pas pu être acceptée. Au vu de ce qui précède, le considérant 64 du règlement provisoire est définitivement confirmé.
4. Situation de l’industrie communautaire
a) Généralités
(45)
Certaines parties intéressées soutiennent que la Commission n’a pas analysé de façon détaillée tous les indicateurs de préjudice et qu’en conséquence, le lien entre la situation de l’industrie communautaire et les importations chinoises n’a pu être valablement et complètement établi. Il a plus particulièrement été allégué qu’aucune évaluation n’a été réalisée de l’évolution positive de certains indicateurs de préjudice. Il convient de noter que même si certains indicateurs de préjudice ont connu une évolution positive, ce qui a été reconnu au considérant 79 du règlement provisoire, l’impression d’ensemble qui se dégage est celle d’une détérioration de la situation de l’industrie communautaire. L’amélioration modérée de la production, des capacités de production et de leurs taux d’utilisation, du volume des ventes et des prix unitaires, ainsi que le renforcement du rapport coût-efficacité décrit au considérant 76 du règlement provisoire, traduisent les efforts déployés par les producteurs communautaires en vue de rester compétitifs tout au long de la période considérée et en vue de tirer parti de la progression de la consommation. Néanmoins, comme indiqué au considérant 68 du règlement provisoire, malgré ces efforts, l’industrie communautaire a perdu cinq points de pourcentage de sa part de marché (celle-ci passant de 54 % à 49 %), qui ont principalement profité aux importations chinoises à bas prix faisant l’objet d’un dumping. Il est également indiqué, à titre de circonstance aggravante, que l’industrie communautaire aurait pu s’attendre à récupérer la part de marché occupée par les trois producteurs communautaires d’acide citrique qui ont cessé leurs activités en 2004. Mais bien au contraire, l’industrie communautaire n’a pu ni récupérer les clients de ces trois producteurs communautaires ni bénéficier de l’augmentation de la consommation. Cette importante perte de parts de marché, associée à des indicateurs financiers en nette détérioration (à savoir la rentabilité, le rendement des investissements et le flux de liquidités), montre que la situation d’ensemble de l’industrie communautaire s’est détériorée tout au long de la période considérée et semble avoir été au plus mal au cours de la PE. Qui plus est, la baisse des stocks ne saurait être considérée comme une évolution positive de la situation de l’industrie communautaire dans le cas présent, car elle ne peut être considérée comme un indicateur significatif, étant donné la nature du produit, qui ne permet pas un stockage à long terme.
b) Investissements et aptitude à mobiliser des capitaux
(46)
Une partie intéressée a fait valoir que les investissements ne sont pas constants dans ce domaine, mais suivent certains cycles d’investissement. Si l’on ne peut certainement pas s’attendre, même dans des conditions normales de marché, à ce que d’importants investissements soient réalisés chaque année, le fait que, sur toute la période, aucun des deux producteurs communautaires restants n’a effectué d’importants investissements est considéré comme un signe que ce qui les a empêchés de faire d’importants investissements, c’est leur faible rentabilité (qui s’est traduite par des pertes dès 2006). Il est dès lors considéré que les investissements sont un indicateur de préjudice particulièrement significatif en l’occurrence.
(47)
Enfin, la capacité des producteurs communautaires à mobiliser des capitaux doit être examinée. À cet égard, l’enquête a montré que les deux producteurs communautaires avaient des difficultés à mobiliser des capitaux en raison de la détérioration de l’environnement commercial de l’acide citrique.
(48)
Une partie intéressée a affirmé que le plaignant a été en tout cas en mesure de mobiliser des capitaux pour d’autres produits, puisqu’il a annoncé, en février 2007, la construction d’une nouvelle usine pour la fabrication de glucose. Il est noté, à cet égard, que la portée de l’enquête se limite à la capacité de mobiliser des capitaux pour ce qui est du produit concerné, à savoir l’acide citrique, capacité qui semble avoir été touchée par la situation financière de l’industrie communautaire.
(49)
Au vu de ce qui précède, la conclusion figurant au considérant 72 du règlement provisoire sur les investissements de l’industrie communautaire est définitivement confirmée.
c) Rentabilité et rendement des investissements
(50)
Une partie intéressée a fait valoir que les conclusions énoncées au considérant 73 du règlement provisoire n’ont pu être comparées aux comptes des deux producteurs communautaires, car aucun des comptes ne fait état des coûts de restructuration exceptionnels mentionnés dans ce considérant. À cet égard, il est à noter que, tout au long de la période considérée, les résultats exceptionnels d’un producteur communautaire ont été dans une large mesure affectés par les efforts de restructuration, qui apparaissent dans les comptes soit comme un coût, soit comme une recette, selon qu’il s’agit de l’ajout ou de la libération de provisions et par les redevances payées à la société mère en Suisse. Il a dès lors été jugé plus approprié d’utiliser le résultat d’exploitation comme base de l’analyse du préjudice, plutôt que le bénéfice net.
(51)
Cette même partie a affirmé que l’amende qui a été infligée en 2005 aux deux sociétés mères des producteurs communautaires pour comportement anticoncurrentiel peut avoir influencé la rentabilité de l’industrie communautaire. Tout effet émanant de l’amende (tant l’ajout que la libération de provisions) a été enregistré comme résultat exceptionnel. Comme indiqué au considérant 50, c’est le résultat d’exploitation qui a été utilisé comme indicateur de préjudice dans cette procédure. Par conséquent, l’amende qui a été infligée aux producteurs communautaires n’a pas pu affecter la rentabilité utilisée dans l’analyse du préjudice. Il convient en outre de noter que l’industrie communautaire était déficitaire de 2006 jusqu’à la fin de la PE. Aussi convient-il de confirmer définitivement les tendances présentées dans le règlement provisoire.
(52)
Plusieurs parties intéressées ont relevé certaines incohérences entre la tendance concernant la rentabilité et le rendement des investissements. De fait, contrairement à la rentabilité, qui a été déterminée en exprimant le bénéfice d’exploitation tiré des ventes du produit similaire à des clients indépendants en pourcentage du chiffre d’affaires de ces ventes, le rendement des investissements a été calculé comme étant le bénéfice net en pourcentage de la valeur comptable nette des investissements. Afin d’être cohérent dans le calcul de tous les indicateurs de préjudice, le calcul du rendement des investissements a été revu, sur la base du bénéfice d’exploitation exprimé en pourcentage de la valeur comptable nette des investissements. Les chiffres ainsi révisés sont les suivants:
2004
2005
2006
PE
Rentabilité des investissements totaux
(indice)
100
148
- 147
- 207
(53)
Les chiffres corrigés suivent toutefois la même tendance et ne modifient donc pas la conclusion tirée au considérant 74 du règlement provisoire, qui est définitivement confirmée.
5. Conclusion relative au préjudice
(54)
En l’absence d’informations ou d’arguments nouveaux et dûment étayés concernant la production, le volume des ventes, les parts de marché, le prix de vente unitaire, les stocks, les flux de liquidités, l’emploi, la productivité, les salaires et l’importance de la marge de dumping, les conclusions des considérants 66 à 71, 73 et 75 à 78 du règlement provisoire sont définitivement confirmées. En outre, les chiffres corrigés donnés pour le rendement des investissements n’affectent en rien les tendances exposées aux considérants 73 et 74 du règlement provisoire. Par conséquent, compte tenu des indicateurs financiers en nette détérioration, tels que la rentabilité, le rendement des investissements et les flux de liquidités, associés à une perte significative de part de marché, la conclusion énoncée au considérant 81 du règlement provisoire selon laquelle l’industrie communautaire a subi un préjudice important est définitivement confirmée.
F. LIEN DE CAUSALITÉ
1. Effet des importations faisant l’objet d’un dumping
(55)
Comme mentionné au considérant 42, il est définitivement conclu que, pendant la PE, les prix moyens des importations en provenance de la RPC ont été inférieurs aux prix moyens de l’industrie communautaire. À la suite d’une légère révision des calculs, il s’est avéré que la marge moyenne de sous-cotation des prix était de 16,54 %. Cette légère révision à la baisse ne saurait affecter les conclusions sur les effets des importations faisant l’objet d’un dumping énoncées aux considérants 83 à 85 du règlement provisoire; ces conclusions sont donc définitivement confirmées.
2. Effets d’autres facteurs
a) Préjudice auto-infligé
(56)
Certains importateurs ont soutenu que l’industrie communautaire s’était auto-infligé le préjudice car elle suivait une stratégie consistant à privilégier le prix plutôt que le volume, c’est-à-dire à ne servir que le segment haut de gamme du marché, en s’abstenant de produire et de vendre le produit bas de gamme. D’après ces mêmes importateurs, l’industrie communautaire n’aurait de ce fait pas pu tirer parti de la demande accrue d’acide citrique bas de gamme et aurait ainsi perdu la part de marché et nui à ses propres résultats financiers. L’enquête a toutefois démontré que le produit concerné et le produit similaire sont tous deux utilisés dans les mêmes applications et se font concurrence principalement dans les mêmes segments (voir le considérant 9), à l’exception d’un créneau représentant une petite portion de la part de marché européen de l’acide citrique, qui jusqu’à présent a uniquement été approvisionné par l’industrie communautaire. L’enquête a effectivement établi que l’industrie communautaire était présente dans le segment bas de gamme. Par conséquent, cet argument doit être rejeté.
(57)
En outre, certaines parties intéressées ont estimé que l’absence d’investissements au cours de la période considérée, et plus particulièrement au cours des années où l’industrie communautaire a enregistré de meilleurs résultats, à savoir en 2004 et 2005, constituait un facteur qui a contribué à la perte de parts de marché et, par conséquent, à la détérioration de la situation. L’enquête a révélé que l’industrie communautaire ne fonctionnait pas à plein rendement et que l’utilisation de ses capacités est restée stable tout au long de la période considérée. Aussi, si la demande avait été plus forte, même en l’absence de nouveaux investissements, il aurait été possible d’accroître la production. Qui plus est, étant donné que la rentabilité de l’industrie communautaire a été insuffisante, c’est-à-dire en deçà du bénéfice cible, tout au long de la période considérée, au point de devenir négative, la décision de ne pas investir d’importants montants dans la production du produit similaire a été considérée comme étant une décision commerciale se justifiant sur le plan économique. Cet argument n’est donc pas convaincant et doit être rejeté.
b) Augmentation des coûts des matières premières et des prix de l’énergie
(58)
Pratiquement toutes les parties intéressées ont réitéré l’argument selon lequel tout préjudice constaté serait dû à la réforme du marché du sucre et à l’abolition de la restitution à la production qui s’en est suivie en 2006 et/ou à la hausse des prix de l’énergie.
(59)
Une partie intéressée a fait valoir que, dans le rapport annuel d’un producteur communautaire portant sur 2007, il est expliqué que la disponibilité de matières premières était limitée en raison du régime européen concernant le sucre, qui a entraîné une hausse des coûts. À cet égard, il est à noter que le producteur communautaire susmentionné n’utilise pas le sucre comme principale matière première, mais des mélasses, et, comme il est expliqué au considérant 89 du règlement provisoire, n’a donc jamais fait l’objet de restitutions à la production. La hausse du coût des mélasses n’était cependant pas considérable, mais correspondait à l’augmentation des prix du sucre sur le marché mondial. En ce qui concerne la situation de l’autre producteur communautaire qui a été décrite en détail aux considérants 90 à 94 du règlement provisoire, aucune information ni aucun argument nouveaux ou étayés n’a été reçu. La conclusion générale énoncée au considérant 93, selon laquelle la réforme du marché du sucre n’avait pas eu d’impact considérable sur les coûts de l’industrie communautaire, est définitivement confirmée.
(60)
La même partie intéressée a soutenu qu’il y aurait un lien entre les prix du sucre et la production de biocarburants, comme l’a reconnu une étude de la Commission sur les causes de la crise des prix alimentaires (4). À cet égard, il est à noter que la Commission avait accès, comme indiqué au considérant 98 du règlement provisoire, aux données relatives aux coûts des deux producteurs communautaires et qu’elle était donc en mesure d’analyser le coût concret des matières premières pour ces deux producteurs communautaires concernant la production d’acide citrique. Tout lien entre les prix du sucre et la fabrication de biocarburants a donc été examiné et pris en compte dans l’évaluation de l’impact de la réforme européenne du marché du sucre et de la production croissante de biocarburants. Sur cette base, il a pu être conclu et il est définitivement confirmé que ces facteurs n’ont eu aucun impact considérable sur le préjudice constaté et subi par l’industrie communautaire.
(61)
En outre, il y a lieu d’indiquer que toute augmentation des coûts concernant les mélasses, le sucre ou le glucose ou l’énergie qui a été reconnue dans le règlement provisoire (voir les considérants 93 et 96 dudit règlement) ne sont pas source de préjudice pour l’industrie communautaire puisque dans une situation de marché normale, l’industrie communautaire aurait pu répercuter cette hausse des coûts sur ses clients, du moins dans une certaine mesure. L’enquête a toutefois démontré la présence accrue d’importations faisant l’objet d’un dumping et ayant entraîné des sous-cotations importantes des prix de l’industrie communautaire. Comme indiqué au considérant 84 du règlement provisoire, il y a donc eu une dépression des prix et l’industrie communautaire n’a pu répercuter qu’une partie de l’augmentation de ses coûts sur ses clients, ce qui a entraîné une détérioration de sa situation financière et une nouvelle perte de parts de marché.
(62)
Enfin, il convient de mentionner que l’enquête a montré que les coûts de production d’acide citrique chinois ont eux aussi augmenté. Ces hausses des coûts ne se sont toutefois pas traduites par une augmentation des prix à la vente, bien au contraire, puisque les prix de vente unitaires ont même baissé de 6 points de pourcentage au cours de la période considérée, comme indiqué au considérant 63 du règlement provisoire.
(63)
Compte tenu de ce qui précède, les objections doivent être rejetées et les considérants 88 à 99 du règlement provisoire sont définitivement confirmés.
c) Entente sur les prix de l’industrie communautaire
(64)
Certaines parties intéressées ont réitéré leur argument selon lequel les producteurs européens étaient eux-mêmes responsables de la perte de parts de marché qu’ils ont subie, à cause de l’entente sur l’acide citrique (1991-1995) à laquelle tant le plaignant que l’autre producteur européen ont participé et qui serait à l’origine de la flambée des importations chinoises d’acide citrique. Cette allégation n’a pas été étayée par de nouveaux éléments et n’a donc pas modifié la conclusion énoncée au considérant 100 du règlement provisoire selon laquelle la montée en flèche des importations faisant l’objet d’un dumping a eu lieu plusieurs années après la fin de l’entente.
(65)
Compte tenu de ce qui précède, il est définitivement conclu que les conséquences des pratiques anticoncurrentielles auxquelles l’industrie communautaire a participé n’ont pas contribué au préjudice important subi par l’industrie communautaire.
d) Fluctuations monétaires
(66)
Certaines parties intéressées ont réitéré leur argument selon lequel la chute des prix de l’acide citrique chinoise au cours de la PE était en grande partie due au taux de change défavorable du dollar US par rapport à l’euro, au fait que les prix de l’acide citrique sont généralement libellés en dollars US sur les marchés mondiaux et à la difficulté d’adapter les prix, généralement négociés tous les ans, à la nouvelle situation monétaire.
(67)
Il est rappelé qu’au considérant 104 du règlement provisoire, l’impact de toute fluctuation monétaire n’est pas considérée comme significative car même si la dévaluation du dollar US par rapport à l’euro, entre 2004 et la PE, qui était de l’ordre de 4,97 %, après un réglage des calculs provisoires, n’avait pas été prise en compte, il y aurait quand même eu une sous-cotation de plus de 10 %.
(68)
Par conséquent, il est définitivement confirmé que la hausse de l’euro par rapport au dollar US n’était pas de nature à rompre le lien de causalité entre le préjudice établi subi par l’industrie communautaire et les importations concernées. Il convient dès lors de rejeter cet argument.
3. Conclusion concernant le lien de causalité
(69)
En l’absence d’informations ou d’arguments nouveaux et étayés, les considérants 82 à 110 du règlement provisoire sont définitivement confirmés.
(70)
À la lumière de ce qui précède, la conclusion provisoire de l’existence d’un lien de causalité entre le préjudice important subi par l’industrie communautaire et les importations en provenance de Chine faisant l’objet d’un dumping est définitivement confirmée.
G. INTÉRÊT DE LA COMMUNAUTÉ
1. Évolutions après la période d’enquête
(71)
Des commentaires relatifs à la nécessité de prendre en considération certaines évolutions importantes postérieures à la PE ont été transmis tant par certains producteurs de l’industrie communautaire que par les producteurs-exportateurs et les importateurs ayant coopéré. Il est noté que, conformément à l’article 6, paragraphe 1, du règlement de base, les renseignements sur le dumping et le préjudice relatifs à une période postérieure à la période d’enquête ne sont normalement pas pris en compte. Toutefois, au vu de ce qui est énoncé aux considérants 119 et 129 du règlement provisoire, il est exceptionnellement considéré nécessaire de recueillir des données et des informations relatives à la période allant de juin 2007 à juillet 2008.
(72)
Certaines parties intéressées ont soutenu que l’institution de mesures serait inutile puisque la rentabilité de l’industrie communautaire a atteint de hauts niveaux après la PE, en raison de la forte augmentation des prix et de l’autorégulation du marché. Au cours de la PE, des éléments de preuve du dumping et du préjudice sont apparus et ce préjudice a été causé, dans une large mesure, par la baisse des prix due aux importations faisant l’objet d’un dumping. Les statistiques sur les importations indiquent une hausse moyenne des prix de vente chinois de 12 % uniquement après la PE. Comparé au niveau de sous-cotation de 16,54 % constaté pendant la PE, cette hausse est nettement insuffisante car elle ne permettrait pas à l’industrie communautaire d’accroître ses prix de vente à un niveau soutenable sans risquer de perdre davantage de clients en l’absence de mesures antidumping. En ce qui concerne le niveau de prix de l’industrie communautaire, il a été constaté que cette dernière est parvenue à augmenter ses prix modérément dès le premier trimestre 2008, ce qui semble avoir amélioré sa situation financière. Ces hausses de prix sont néanmoins étroitement liées dans le temps à l’ouverture de la présente procédure et il apparaît donc que la situation de l’industrie communautaire s’est peut-être améliorée en raison des mesures antidumping susceptibles d’être imposées aux importations en provenance de la RPC. Il a donc été conclu qu’il n’y avait pas d’autorégulation du marché ou que l’autorégulation ne suffisait pas à rendre l’institution des mesures inutile. Cet argument doit donc être rejeté.
2. Intérêt de l’industrie communautaire
(73)
En l’absence d’informations ou d’arguments nouveaux et étayés concernant l’intérêt de l’industrie communautaire, la conclusion énoncée aux considérants 112 à 115 du règlement provisoire concernant l’intérêt de l’industrie communautaire est définitivement confirmée.
3. Concurrence et sécurité de l’approvisionnement
(74)
La plupart des parties intéressées ont réitéré leur argument selon lequel l’institution de mesures réduirait de façon significative la concurrence sur le marché européen et créerait une situation de marché duopole. Il est toutefois considéré qu’au vu de la forte position de marché acquise par les producteurs-exportateurs chinois ces dernières années, l’imposition de mesures ne les exclurait pas du marché communautaire, mais restaurerait simplement des conditions de concurrence égales permettant à l’industrie communautaire et aux producteurs-exportateurs chinois de se faire concurrence dans des conditions égales. En outre, une hausse raisonnable des prix pratiqués sur le marché communautaire pourrait effectivement attirer davantage d’importateurs de pays tiers ayant leur propre production, tels qu’Israël et l’Amérique du Sud, qui sont probablement moins désireux d’exporter vers un marché où les prix sont en baisse.
(75)
En revanche, s’il n’est par institué de mesure antidumping, on ne peut exclure que l’industrie communautaire doive cesser ses activités de production dans ce secteur particulier, ce qui conduirait au scénario opposé, c’est-à-dire à la position dominante des importations chinoises.
(76)
La plupart des parties intéressées ont également fait valoir que si les importations chinoises devaient cesser en raison de l’institution de mesures, c’est la sécurité de l’approvisionnement qui serait en jeu car l’industrie communautaire ne pourrait satisfaire la demande sur le marché européen même si les deux producteurs produisaient à 100 % de leur capacité. D’autant plus qu’il est prévu que la demande d’acide citrique augmente du fait de l’adoption du règlement (CE) no 648/2004 du Parlement européen et du Conseil du 31 mars 2004 relatif aux détergents (5). Dans ce règlement, la Commission s’engage à réaliser un examen sur l’utilisation de phosphates dans les détergents et, sur la base des résultats de cet examen, à soumettre une proposition en vue d’une action appropriée. Conformément à cet engagement, la Commission a soumis un rapport, mais n’a pas encore proposé d’action. Toutefois, même si l’emploi de phosphates était complètement interdit dans le secteur des détergents, leurs principaux substituts sont les zéolites et, dans une moindre mesure uniquement, l’acide citrique.
(77)
En outre, plusieurs faits contredisent l’hypothèse selon laquelle les importations chinoises cesseraient:
-
les statistiques sur les importations montrent que les importations chinoises ont augmenté de 17 % au cours des douze mois qui ont suivi la PE, tandis qu’après l’institution des mesures provisoires, elles sont demeurées à un niveau confortable, apparemment suffisant pour garantir la sécurité de l’approvisionnement dans l’Union européenne,
-
l’enquête a montré l’existence d’une surcapacité chez certains producteurs-exportateurs chinois, ce qui est un signe que les importations chinoises sur le marché de l’Union européenne ne cesseront pas, surtout si les États-Unis instituent des mesures contre la RPC, dans le cadre de leur enquête antidumping.
(78)
L’industrie communautaire a en outre annoncé qu’elle prendrait des mesures appropriées pour accroître sa capacité de production. Le plaignant a annoncé qu’il augmenterait sa capacité de production de façon significative. D’après un communiqué de presse publié en juillet 2008, ces capacités supplémentaires devraient être pleinement disponibles dès la mi-2009, une toute première augmentation étant déjà possible en janvier 2009. Cela devrait effectivement permettre de satisfaire la demande dans l’Union européenne. Il est en outre noté que l’autre producteur communautaire a annoncé, en août 2008, qu’il fermerait son site de production en Chine d’ici au premier trimestre 2009 et qu’il se concentrerait sur son site de production dans la Communauté.
(79)
Qui plus est, un prix plus attrayant sur le marché de l’Union européenne permettrait probablement d’accroître les importations de pays tiers et, avec ces sources de substitution, l’approvisionnement semble mieux assuré que si les utilisateurs étaient entièrement tributaires de l’acide citrique chinois. Au cours des douze mois qui ont suivi la PE, les importations en provenance d’Israël, par exemple, ont augmenté de 30 %.
(80)
Il apparaît donc que l’institution de mesures n’exclurait pas les producteurs-exportateurs chinois du marché, mais restaurerait des conditions de concurrence égales qui garantissent des sources d’approvisionnement de substitution.
4. Intérêt des importateurs indépendants
(81)
Certaines parties intéressées soutiennent qu’en raison de l’échantillonnage, les résultats reçus par la Commission ne concernent que les plus grands importateurs d’Europe, ce qui la prive d’informations sur les effets des droits sur la grande majorité des importateurs de petite et moyenne taille. Or, aucune partie n’a émis d’objection à l’encontre de l’échantillon sélectionné; ce dernier est donc considéré comme représentatif de tous les importateurs.
(82)
Étant donné que l’acide citrique constitue, en moyenne, uniquement 1 % du total des recettes des importateurs, les effets d’un droit antidumping devraient se diluer dans les résultats généraux des sociétés.
(83)
En l’absence d’autres commentaires de la part des importateurs, les conclusions énoncées aux considérants 116 à 120 du règlement provisoire sont définitivement confirmées.
5. Intérêt des utilisateurs
(84)
Après le stade provisoire, la Commission a intensifié l’enquête en ce qui concerne l’impact éventuel des mesures sur les utilisateurs. À cette fin, des informations supplémentaires ont été demandées aux utilisateurs et aux associations nationales et une visite de vérification supplémentaire a été effectuée dans les locaux d’un utilisateur communautaire.
(85)
Les informations reçues confirment la conclusion provisoire, établie sur la base des réponses incomplètes au questionnaire destiné aux utilisateurs, comme mentionné aux considérants 121 et 122 du règlement provisoire, selon laquelle l’effet de l’acide citrique sur le coût de production total des utilisateurs est relativement modéré. Bien que la part de l’acide citrique dans le coût de production des utilisateurs dépende du produit, il a été constaté qu’elle variait généralement entre moins de 1 % et 20 %. Les informations supplémentaires susmentionnées ont aussi confirmé les conclusions provisoires selon lesquelles un droit fixé au niveau de la marge de sous-cotation aurait un effet très limité sur le coût de production des utilisateurs ayant coopéré. Après la notification des conclusions définitives, deux des principaux utilisateurs industriels d’acide citrique ont soutenu que l’acide citrique représentait une proportion élevée pour certains de leurs produits et que, par conséquent, l’effet des droits serait important pour ces produits. Tout d’abord, il convient de noter que les utilisateurs produisent tous deux une large gamme de produits dans lesquels l’acide citrique est utilisée dans diverses proportions. Deuxièmement, au vu des informations communiquées, il n’a pu être établi que ces deux utilisateurs vendent principalement les produits pour lesquels le coût de l’acide citrique est plus important. Enfin, l’argument n’a pas été étayé par de nouvelles informations. L’argument n’a donc pas pu être accepté.
6. Conclusion concernant l’intérêt de la Communauté
(86)
L’analyse supplémentaire ci-dessus relative à l’intérêt des importateurs et des utilisateurs dans la Communauté n’a pas modifié les conclusions provisoires à cet égard. Même si, dans certains cas, la charge devrait être supportée intégralement par l’importateur/utilisateur, toute incidence financière négative sur ce dernier serait, quoi qu’il en soit, négligeable. Dans ces conditions, il est considéré que les conclusions relatives à l’intérêt de la Communauté exposées dans le règlement provisoire ne sont pas modifiées. En l’absence de tout autre commentaire, elles sont donc définitivement confirmées.
H. MESURES DÉFINITIVES
1. Niveau d’élimination du préjudice
(87)
Plusieurs parties intéressées ont contesté le niveau de la marge bénéficiaire utilisée provisoirement et ont affirmé que le bénéfice de 9 % est excessif, en faisant valoir que l’industrie communautaire n’avait jamais atteint un tel niveau de bénéfice au cours de la période considérée. Il est reconnu qu’effectivement, seul un producteur communautaire a atteint ce niveau de bénéfice en l’absence de dumping, c’est-à-dire en 2001, alors que l’autre n’y est pas parvenu. La méthode utilisée pour déterminer le niveau d’élimination du préjudice a été réexaminée et il a été jugé approprié d’utiliser comme marge de bénéfice la marge bénéficiaire moyenne pondérée réalisée par les deux producteurs européens en 2001, à savoir 6 %.
(88)
Sur la base de ce qui précède, il est conclu que l’industrie communautaire pourrait raisonnablement espérer réaliser une marge bénéficiaire avant impôts de 6 %, en l’absence d’importations faisant l’objet d’un dumping, et cette marge bénéficiaire a été utilisée dans les conclusions définitives.
(89)
Les prix des importations chinoises ont été comparés, pour la PE, au prix non préjudiciable du produit similaire vendu par l’industrie communautaire sur le marché communautaire. Le prix non préjudiciable a été obtenu en ajustant le prix de vente de l’industrie communautaire, afin de tenir compte de la marge bénéficiaire, désormais révisée. La différence résultant de cette comparaison, exprimée en pourcentage de la valeur caf totale, représente entre 8,3 % et 42,7 % pour chaque société, c’est-à-dire qu’elle est inférieure à la marge de dumping constatée, à l’exception d’une société.
2. Mesures définitives
(90)
Au vu des conclusions établies concernant le dumping, le préjudice, le lien de causalité et l’intérêt de la Communauté, et conformément à l’article 9, paragraphe 4, du règlement de base, un droit antidumping définitif devrait être institué au niveau de la marge la plus faible constatée (dumping ou préjudice), selon la règle du droit moindre. À l’exception d’un cas, le taux de droit devrait donc être fixé au niveau du préjudice constaté.
(91)
Compte tenu de ce qui précède, les droits définitifs devraient s’établir comme suit:
Producteur-exportateur
Droit antidumping proposé
(%)
Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd
35,7
DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd
8,3
RZBC Co. Ltd
36,8
RZBC (Juxian) Co. Ltd
36,8
TTCA Co., Ltd
42,7
Yixing Union Biochemical Co. Ltd
32,6
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd
6,6
Weifang Ensign Industry Co. Ltd
33,8
Toutes les autres sociétés
42,7
3. Forme des mesures
(92)
Au cours de l’enquête, six producteurs-exportateurs chinois ont offert des engagements de prix acceptables conformément à l’article 8, paragraphe 1, du règlement de base.
(93)
Par sa décision 2008/899/CE (6), la Commission a accepté les offres d’engagement. Le Conseil reconnaît que les offres d’engagement éliminent l’effet préjudiciable du dumping et limitent à un degré suffisant le risque de contournement.
(94)
Afin de permettre à la Commission et aux autorités douanières de s’assurer que les sociétés respectent leurs engagements lors de la présentation de la demande de mise en libre pratique aux autorités douanières compétentes, l’exonération du droit antidumping est subordonnée: i) à la présentation d’une facture conforme, c’est-à-dire une facture commerciale contenant au moins les informations et la déclaration visées à l’annexe; ii) au fait que les marchandises importées ont été fabriquées, expédiées et facturées directement par lesdites sociétés au premier client indépendant dans la Communauté; et iii) au fait que les marchandises déclarées et présentées à la douane correspondent précisément à la description de la facture conforme à l’engagement. Si les conditions précitées ne sont pas respectées, le droit antidumping applicable est dû au moment de l’acceptation de la déclaration de mise en libre pratique.
(95)
Si, en cas de violation, la Commission retire son acceptation d’un engagement, conformément à l’article 8, paragraphe 9, du règlement de base, en se référant à des transactions particulières, et déclare non conformes les factures commerciales correspondantes, une dette douanière naît au moment de l’acceptation de la déclaration de mise en libre pratique de ces transactions.
(96)
Les importateurs doivent savoir qu’une dette douanière peut naître, au titre de risque commercial normal, au moment de l’acceptation de la déclaration de mise en libre pratique dont il est question aux considérants 94 et 95, même si un engagement offert par le fabricant auquel ils achètent directement ou indirectement a été accepté par la Commission.
(97)
Conformément à l’article 14, paragraphe 7, du règlement de base, les autorités douanières doivent informer immédiatement la Commission de toute indication concernant la violation d’un engagement.
(98)
De ce fait, les offres d’engagement des producteurs-exportateurs sont donc jugées acceptables par la Commission et les sociétés concernées ont été informées des faits, considérations et obligations essentiels sur la base desquels leurs engagements ont été acceptés.
(99)
En cas de violation ou de retrait des engagements, ou en cas de retrait de l’acceptation des engagements par la Commission, le droit antidumping institué par le Conseil conformément à l’article 9, paragraphe 4, du règlement de base s’applique automatiquement, conformément à l’article 8, paragraphe 9, dudit règlement.
I. PERCEPTION DÉFINITIVE DU DROIT PROVISOIRE
(100)
Compte tenu de l’ampleur de la marge de dumping constatée et de l’importance du préjudice causé à l’industrie communautaire, il est jugé nécessaire que les montants déposés au titre du droit antidumping provisoire institué par le règlement provisoire soient perçus définitivement, jusqu’à concurrence du montant du droit définitif institué. Le droit définitif étant inférieur au droit provisoire, les montants déposés provisoirement au-delà du taux définitif du droit antidumping devraient être libérés,
A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Un droit antidumping définitif est institué sur les importations d’acide citrique et de citrate trisodique dihydraté relevant des codes NC 2918 14 00 et ex 2918 15 00 (code TARIC 2918150010) originaires de la République populaire de Chine.
2. Le taux du droit antidumping définitif applicable au prix net franco frontière communautaire, avant dédouanement, s’établit comme suit pour les produits décrits au paragraphe 1 et fabriqués par les sociétés ci-après:
Société
Droit antidumping
(%)
Code additionnel TARIC
Anhui BBCA Biochemical Co., Ltd - No 73, Daqing Road, Bengbu City 233010, province d’Anhui, RPC
35,7
A874
DSM Citric Acid (Wuxi) Ltd - West Side of Jincheng Bridge, Wuxi 214024, province de Jiangsu, RPC
8,3
A875
RZBC Co., Ltd - No 9 Xinghai West Road, Rizhao, province de Shandong, RPC
36,8
A876
RZBC (Juxian) Co. Ltd, West Wing, Chenyang North Road, district de Ju, Rizhao, province de Shandong, RPC
36,8
A877
TTCA Co., Ltd - West, Wenhe Bridge North, Anqiu City, province de Shandong, RPC
42,7
A878
Yixing Union Biochemical Co., Ltd - Economic Development Zone Yixing City 214203, province de Jiangsu, RPC
32,6
A879
Laiwu Taihe Biochemistry Co. Ltd, No 106 Luzhong Large East Street, Laiwu, province de Shandong, RPC
6,6
A880
Weifang Ensign Industry Co. Ltd, The West End, Limin Road, Changle City, province de Shandong, RPC
33,8
A882
Toutes les autres sociétés
42,7
A999
3. Sans préjudice du premier paragraphe, le droit antidumping définitif ne s’applique pas aux importations mises en libre pratique conformément aux dispositions de l’article 2.
4. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
1. Les importations déclarées pour la mise en libre pratique qui sont facturées par des sociétés dont les engagements ont été acceptés par la Commission et qui sont citées dans la décision 2008/899/CE et ses modifications, sont exonérées du droit antidumping institué par l’article 1er, pour autant:
a)
que les marchandises importées soient fabriquées, expédiées et facturées directement par lesdites sociétés au premier client indépendant dans la Communauté; et
b)
que ces importations soient accompagnées d’une facture conforme, c’est-à-dire une facture commerciale contenant au moins les éléments et la déclaration visés à l’annexe du présent règlement; et
c)
que les marchandises déclarées et présentées aux autorités douanières correspondent précisément à la description de la facture conforme.
2. Une dette douanière naît au moment de l’acceptation de la déclaration de mise en libre pratique:
a)
dès lors qu’il est établi, en ce qui concerne les importations visées au paragraphe 1, qu’une ou plusieurs des conditions précitées n’ont pas été remplies; ou
b)
lorsque la Commission retire son acceptation de l’engagement conformément à l’article 8, paragraphe 9, du règlement (CE) no 384/96, en adoptant un règlement ou une décision se référant à des transactions particulières et en déclarant non conformes les factures correspondantes.
Article 3
Les montants déposés au titre du droit antidumping provisoire en vertu du règlement (CE) no 488/2008 sont perçus définitivement au taux du droit définitif institué par l’article 1er du présent règlement. Les montants déposés au-delà du montant du droit définitif sont libérés.
Article 4
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 1er décembre 2008.