NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1322/2006
ze dne 1. září 2006,
kterým se mění nařízení (ES) č. 1470/2001 o uložení konečného antidumpingového cla z dovozu elektronických integrovaných kompaktních fluorescenčních výbojek (CFL-i) pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na čl. 11 odst. 3 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Stávající opatření
(1)
Rada nařízením (ES) č. 1470/2001 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila konečná antidumpingová cla v rozmezí od 0 % do 66,1 % z dovozu elektronických integrovaných kompaktních fluorescenčních výbojek (dále jen „CFL-i“) pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „původní šetření“).
(2)
Rada nařízením (ES) č. 866/2005 (3) na základě šetření podle článku 13 základního nařízení rozšířila konečná antidumpingová opatření uložená původním nařízením na dovozy téhož výrobku zasílané z Vietnamské socialistické republiky, Pákistánské islámské republiky a Filipínské republiky.
1.2. Žádost o prozatímní přezkum
(3)
Dne 3. srpna 2004 Komise obdržela žádost podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96, která se omezuje pouze na přezkum definice výrobku. Žádost podala společnost Steca Batterieladesysteme und Präzisionselektronik GmbH, dovozce CFL-i vyráběných v Čínské lidové republice (dále jen „žadatel“). Žadatel dovážel CFL-i napájené stejnosměrným proudem (dále jen „DC-CFL-i“). Žadatel tvrdil, že DC-CFL-i mají odlišné základní technické i fyzické vlastnosti i odlišné konečné použití a využití než CFL-i napájené střídavým proudem (dále jen „AC-CFL-i“). Žadatel dále tvrdil, že pouze AC-CFL-i by měly být předmětem platných antidumpingových cel, neboť jen na ně bylo zaměřeno původní šetření. Žadatel proto požadoval, aby DC-CFL-i byly výslovně vyjmuty z působnosti antidumpingového cla a aby byla příslušným způsobem upravena definice dotyčného výrobku v původním nařízení. Žadatel rovněž požadoval, aby vyjmutí DC-CFL-i z definice výrobku mělo zpětnou účinnost.
1.3. Zahájení
(4)
Vzhledem k tomu, že po konzultaci s poradním výborem bylo zjištěno, že existuje dostatečný přímý důkaz, Komise ohlásila prostřednictvím oznámení (dále jen „oznámení o zahájení“) zveřejněného v Úředním věstníku Evropské unie (4) zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení, jehož rozsah byl omezen na přezkum definice výrobku.
1.4. Šetření
(5)
Komise oficiálně informovala orgány Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“), výrobce/vývozce v ČLR, dovozce ve Společenství, o nichž je známo, že se jich tato záležitost týká, výrobce ve Společenství a sdružení výrobců ve Společenství o zahájení šetření. Zúčastněným stranám byla dána možnost, aby sdělily své připomínky písemně a aby požádaly o slyšení ve lhůtách uvedených v oznámení o zahájení řízení.
(6)
Komise si vyžádala od všech zúčastněných stran, o nichž je známo, že se jich tato záležitost týká, a od všech ostatních společností, které se přihlásily ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení, základní informace týkající se celkového obratu, hodnoty a objemu prodeje v Evropském společenství, výrobní kapacity, současné výroby, hodnoty a objemu celkového dovozu CFL-i a pouze DC-CFL-i. Komise prozkoumala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účely posouzení, zda je potřeba upravit rozsah stávajících opatření.
(7)
Pět výrobců/vývozců v ČLR, jeden výrobce ve Společenství, jeden dovozce ve spojení s vývozcem/výrobcem v ČLR a 11 dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, při tomto šetření spolupracovalo a předložilo základní informace uvedené výše v 6. bodě odůvodnění.
1.5. Období šetření
(8)
Obdobím šetření bylo období od 1. listopadu 2003 do 31. října 2004.
1.6. Poskytnutí informací
(9)
Všechny zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě byly učiněny tyto závěry. V souladu s čl. 20 odst. 5 základního nařízení byla stranám poskytnuta lhůta, ve které mohly k těmto poskytnutým informacím zaujmout stanovisko.
(10)
Ústní a písemné připomínky předložené stranami byly zváženy a podle potřeby byly závěry odpovídajícím způsobem upraveny.
2. DOTYČNÝ VÝROBEK
(11)
Dotyčným výrobkem je, jak je definováno v článku 1 původního nařízení, CFL-i, v současnosti kódu KN ex 8539 31 90. CFL-i jsou elektronické kompaktní fluorescenční výbojky s jednou nebo několika skleněnými trubicemi, u nichž jsou všechny osvětlovací a elektronické prvky upevněny na patici nebo do ní zabudovány. Jak je uvedeno v 11. bodě odůvodnění nařízení Komise (ES) č. 255/2001 ze dne 7. února 2001 o uložení prozatímního antidumpingového cla z dovozu CFL-i pocházejících z ČLR (5) (dále jen „prozatímní nařízení“) a potvrzeno konečnými zjištěními v původním nařízení, dotyčný výrobek má nahrazovat obyčejné žárovky a lze jej instalovat do stejných objímek jako žárovky.
(12)
Zatímco během původního šetření byly zjištěny různé typy výrobků lišící se mimo jiné podle životnosti, výkonu a krytu výbojky, vstupní napětí nebylo šetřeno a ani na něj žádná ze zúčastněných stran během původního šetření neupozornila.
3. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
3.1. Metodika
(13)
Ve snaze určit, zda mají být DC-CFL-i a AC-CFL-i považovány za jeden výrobek nebo za dva různé výrobky, se posuzovalo, zda DC-CFL-i a AC-CFL-i mají tytéž základní fyzické a technické vlastnosti a totéž konečné použití. S ohledem na to byla rovněž posuzována zaměnitelnost a hospodářská soutěž mezi AC-CFL-i a DC-CFL-i ve Společenství.
3.2. Základní fyzické a technické vlastnosti
(14)
Všechny CFL-i se skládají ze dvou základních součástí: jedné nebo několika trubic naplněných plynem a jednoho elektronického předřadníku. Elektronický předřadník v podstatě dodává do trubice naplněné plynem elektrony. Elektrony aktivují plyn, který vyzařuje energii ve formě světla.
(15)
Vstupní napětí pro AC-CFL-i a DC-CFL-i se však liší, v případě AC-CFL-i se jedná o střídavé a v případě DC-CFL-i o stejnosměrné napětí. V důsledku toho se musí elektronické předřadníky používané v DC-CFL-i skládat z jiných součástí než předřadníky používané v AC-CFL-i, neboť musí plnit i další funkci, kterou je měnit stejnosměrné napětí na střídavé, a zajišťovat tak produkci světla.
(16)
Výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že v původním šetření byl výrobek vyráběný ve srovnatelné zemi (Mexiko) považován za obdobný výrobek, i když CFL-i vyráběné v této zemi byly určeny pro nižší napětí. Proto by AC-CFL-i používané pro nižší napětí měly být rovněž považovány za tentýž výrobek jako DC-CFL-i. Je však třeba poznamenat, že i když je systém napětí v Mexiku jiný než systém ve Společenství, CFL-i vyráběné v Mexiku i CFL-i vyráběné ve Společenství fungují na střídavý proud. Obě mají naprosto shodné funkce, tj. nahrazují na příslušných trzích obyčejné žárovky.
(17)
V tomto přezkumu nespočívá rozdíl mezi oběma typy výbojek pouze v napětí jako ve výše uvedeném případě mexických výbojek, ale i ve struktuře napájení DC-CFL-i a AC-CFL-i, která vyžaduje použití různých součástí a propůjčuje tedy každému typu odlišné technické vlastnosti.
3.3. Základní konečné použití a vzájemná zaměnitelnost
(18)
Jak bylo uvedeno výše v 11. bodě odůvodnění, výrobek dotčený původním šetřením má sloužit jako náhrada obyčejných žárovek.
(19)
Na základě informací poskytnutých výrobním odvětvím Společenství a čínskými vyvážejícími výrobci představuje celková spotřeba trhu Společenství, pokud jde o DC-CFL-i, méně než 2 % celkové spotřeby CFL-i. Z toho plyne, že AC-CFL-i je nejdováženějším a nejpoužívanějším typem CFL-i na trhu Společenství, tzn. že téměř 100 % celkového dovozu a celkového prodeje Společenství představují AC-CFL-i.
(20)
Vzhledem k výše uvedenému jsou AC-CFL-i určeny jako náhrada nejpoužívanějších žárovek a lze je instalovat do stejných objímek jako žárovky. Jelikož DC-CFL-i nepoužívají stejné vstupní napětí, nebudou produkovat světlo, pokud budou použity ve stejné objímce jako obyčejné žárovky. V opačném případě, pokud jsou AC-CFL-i našroubovány do objímky napájené stejnosměrným proudem, nebudou produkovat světlo ani ony. Aby tedy bylo možné svítit pomocí DC-CFL-i, je potřeba napájení stejnosměrným proudem, a ke svícení AC-CFL-i je třeba napájení střídavým proudem.
(21)
Možnosti vyžití AC-CFL-i jsou uvedeny ve 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jedná se o domácnosti, průmysl a velký počet komerčních objektů, jako jsou obchody a restaurace, zatímco DC-CFL-i toto využití kromě vzácných výjimek nemají. Uživatelé AC-CFL-i jsou většinou napojeni na veřejnou elektrickou síť, zatímco DC-CFL-i se používají v oblastech bez připojení na veřejnou elektrickou síť a počítají tedy hlavně s jinými zdroji energie (baterie, solární systémy, fotovoltaické panely). Používají se v izolovaných nebo venkovských oblastech v dolech, k osvětlování krytů, ke svícení v kempech, na lodích atd. Na základě toho bylo usouzeno, že DC-CFL-i nemohou nahrazovat obyčejné žárovky, a že tedy AC-CFL-i a DC-CFL-i nejsou vzájemně zaměnitelné.
(22)
Závěr je tedy takový, že ve smyslu původního nařízení jsou obyčejné žárovky považovány za žárovky s napájením střídavým proudem.
(23)
Výrobní odvětví Společenství navzdory výše uvedeným skutečnostem tvrdilo, že AC-CFL-i a DC-CFL-i mají totéž konečné použití, tj. vytvářet světlo. Měly by proto být považovány za jediný výrobek. V tomto ohledu výrobní odvětví přirovnávalo AC-CFL-i a DC-CFL-i k různým typům automobilů podle toho, zda používají benzinové nebo vznětové motory. Výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že oba typy automobilů mají tutéž funkci, tj. motorizovanou silniční přepravu osob, a jsou tedy považovány za jediný výrobek.
(24)
Kromě toho, že určování, zda automobily s benzinovými motory a automobily se vznětovými motory představují jediný výrobek, není předmětem tohoto prozatímního přezkumu, bylo však výše uvedené srovnání považováno za nevhodné, neboť se soustředilo na špatný parametr (motor). V tomto případě je relevantním parametrem to, zda výrobek má fyzické a technické vlastnosti k tvorbě světla, pokud je použit v objímce pro obyčejnou žárovku.
(25)
Některé strany tvrdily, že velmi omezený počet určitých modelů AC-CFL-i může fungovat jak na střídavý, tak na stejnosměrný proud. Bylo shledáno, že tyto výbojky mají totéž konečné použití jako AC-CFL-i fungující pouze na střídavý proud. Jsou tedy považovány za výbojky, které se používají v případě napájení střídavým proudem.
(26)
Z výše uvedeného vyplývá, že AC-CFL-i a DC-CFL-i nejsou vzájemně zaměnitelné, a nemají proto totéž konečné použití.
3.4. Hospodářská soutěž mezi AC-CFL-i a DC-CFL-i
(27)
Jak bylo uvedeno výše, AC-CFL-i a DC-CFL-i se nepoužívají ve stejných oblastech a nejsou vzájemně zaměnitelné, ale dodávají se na různé trhy. V důsledku jejich specifického konečného použití mohou být DC-CFL-i zakoupeny pouze ve specializovaných obchodech nebo přímo od výrobců. Naopak AC-CFL-i mohou být zakoupeny ve většině obchodů pro širokou spotřebitelskou veřejnost.
(28)
Jediný spolupracující výrobce ES tvrdil, že v oblastech, kde je k dispozici střídavé napětí, se spotřebitelé mohou rozhodnout a vybavit se fotovoltaickými panely nebo solárními panely, které vyrábějí stejnosměrný proud. Tvrdil proto, že mezi DC-CFL-i a AC-CFL-i existuje hospodářská soutěž. Upozorňujeme, že volba mezi dvěma zdroji energie je volbou, která přesahuje rámec pouhého použití CFL-i z důvodu výše nezbytné investice a skutečnosti, že tato volba ovlivní veškeré elektřinou napájené přístroje v domě. Je tedy vysoce nepravděpodobné, že by investice do fotovoltaických panelů byla výsledkem pouze hospodářské soutěže mezi DC-CFL-I a AC-CFL-i. Rovněž je třeba poznamenat, že DC-CFL-i jsou dražší než AC-CFL-i, a proto se domníváme, že toto tvrzení postrádá ekonomickou logiku. Na základě toho musí být toto tvrzení zamítnuto.
(29)
Vzhledem k tomu, že DC-CFL-i a AC-CFL-i nemohou být použity v téže rozvodné síti, docházíme k závěru, že mezi těmito typy neexistuje hospodářská soutěž.
3.5. Rozlišení mezi DC-CFL-i a AC-CFL-i
(30)
Někteří namítali, že DC-CFL-i a AC-CFL-i nelze jasně rozlišit. V tomto ohledu poznamenáváme, že i když jak DC-CFL-i, tak AC-CFL-i spadají pod tentýž kód KN ex 8539 31 90, lze je snadno rozlišit. Ve skutečnosti lze pro odlišení DC-CFL-i od AC-CFL-i použít následující kritérium: DC-CFL-i našroubované do objímky napájené střídavým proudem, je-li přívod proudu zapnut, nevytvářejí světlo.
(31)
Kromě toho jsou DC-CFL-i zřetelně označeny, tj. nízkonapěťové napájení je na výrobku zřetelně vyznačeno, aby spotřebitelé nepoužili tyto výbojky v objímkách napájených střídavým proudem a nezničili je tak.
4. ZÁVĚR V OTÁZCE DEFINICE VÝROBKŮ
(32)
Výše uvedená zjištění ukazují, že DC-CFL-i a AC-CFL-i nemají tytéž základní fyzické a technické vlastnosti a totéž konečné použití. Nejsou vzájemně zaměnitelné a na trhu Společenství si nekonkurují. Na základě toho se došlo k závěru, že DC-CFL-i a AC-CFL-i jsou dva různé výrobky a že antidumpingové clo vztahující se na dovoz CFL-i pocházejících z ČLR by nemělo být uplatňováno v případě dovozu DC-CFL-i. Z toho rovněž vyplývá, že DC-CFL-i nebyly předmětem původního šetření, i když to v původním nařízení nebylo výslovně uvedeno.
(33)
Na základě výše uvedených skutečností by působnost stávajících opatření měla být upřesněna prostřednictvím změny původního nařízení.
(34)
Vzhledem k tomu, že opatření uložená nařízením (ES) č. 1470/2001 byla nařízením (ES) č. 866/2005 rozšířena na dovoz CFL-i zasílaných z Vietnamu, Pákistánu a/nebo Filipín, ať již jsou prohlášeny za pocházející z Vietnamu, Pákistánu nebo Filipín či nikoli, mělo by toto nařízení být odpovídajícím způsobem upraveno.
5. ŽÁDOST O ZPĚTNÉ UPLATNĚNÍ
(35)
Na základě výše uvedených závěrů v 32. a 33. bodě odůvodnění, podle kterých DC-CFL-i nebyly součástí dotyčného výrobku v původním šetření, které vedlo k uložení antidumpingových opatření z dovozu CFL-i z ČLR, by upřesnění definice výrobku mělo mít zpětnou účinnost k datu uložení stávajících konečných antidumpingových cel.
(36)
Konečná antidumpingová cla zaplacená podle nařízení Rady (ES) č. 1470/2001 z dovozu CFL-i do Společenství by tedy měla být nahrazena za dovozní operace, které se týkaly DC-CFL-i. O náhradu je nutno požádat vnitrostátní celní orgány v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy a aniž jsou dotčeny vlastní zdroje Společenství, zejména čl. 7 odst. 1 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1150/2000 ze dne 22. května 2000, kterým se provádí rozhodnutí 94/728/ES, Euratom o systému vlastních zdrojů Společenství (6),
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Nařízení (ES) č. 1470/2001 se mění takto:
1.
V článku 1 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu elektronických kompaktních fluorescenčních výbojek na střídavý proud (včetně elektronických kompaktních fluorescenčních výbojek fungujících jak na střídavý, tak na stejnosměrný proud) s jednou nebo několika skleněnými trubicemi, u nichž jsou všechny osvětlovací a elektronické prvky upevněny na patici nebo do ní zabudovány, kódu KN ex 8539 31 90 (kód TARIC 85393190*91 do 10. září 2004 a kód TARIC 85393190*95 od 11. září 2004), pocházejících z Čínské lidové republiky.“
2.
V článku 2 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Částky zajištěné prozatímním antidumpingovým clem uloženým podle nařízení (ES) č. 255/2001 na dovozy elektronických kompaktních fluorescenčních výbojek fungujících na střídavý proud (včetně elektronických kompaktních fluorescenčních výbojek fungujících jak na střídavý, tak na stejnosměrný proud) s jednou nebo několika skleněnými trubicemi, u nichž jsou všechny osvětlovací a elektronické prvky upevněny na patici nebo do ní zabudovány, pocházejících z Čínské lidové republiky se vyberou ve stanovené výši konečného cla. Částky zajištěné prozatímním clem uloženým podle nařízení (ES) č. 255/2001 na dovoz výrobků firmy Zhejiang Sunlight Group Co., Ltd se vyberou ve výši konečného cla stanoveného pro dovoz výrobků firmy Zhejiang Yankton Group Co., Ltd (doplňkový kód TARIC A241).“
Článek 2
V článku 1 nařízení (ES) č. 866/2005 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
„1. Konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 1470/2001 ve výši 66,1 % z dovozu elektronických kompaktních výbojek fungujících na střídavý proud (včetně elektronických kompaktních fluorescenčních výbojek fungujících jak na střídavý, tak na stejnosměrný proud) s jednou nebo několika skleněnými trubicemi, u nichž jsou všechny osvětlovací a elektronické prvky upevněny na patici nebo do ní zabudovány, kódu KN ex 8539 31 90 (kód TARIC 85393190*91 do 10. září 2004 a kód TARIC 85393190*95 od 11. září 2004) a pocházejících z Čínské lidové republiky se rozšiřuje na elektronické kompaktní výbojky fungující na střídavý proud (včetně elektronických kompaktních fluorescenčních výbojek fungujících jak na střídavý, tak na stejnosměrný proud) s jednou nebo několika skleněnými trubicemi, u nichž jsou všechny osvětlovací a elektronické prvky upevněny na patici nebo do ní zabudovány, zasílané z Vietnamu, Pákistánu nebo Filipín, ať již jsou prohlášeny za pocházející z Vietnamu, Pákistánu nebo Filipín či nikoli (kód TARIC 85393190*92).“
Článek 3
1. Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 9. února 2001.
2. Antidumpingová cla zaplacená podle nařízení (ES) č. 1470/2001 od 9. února 2001 do dne vstupu tohoto nařízení v platnost se nahradí, aniž jsou dotčena ustanovení nařízení (ES, Euratom) č. 1150/2000, kterým se provádí rozhodnutí 94/728/ES, Euratom, a zejména článek 7 uvedeného nařízení.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 1. září 2006.
RÈGLEMENT (CE) N o 1322/2006 DU CONSEIL
du 1er septembre 2006
modifiant le règlement (CE) no 1470/2001 instituant un droit antidumping définitif et portant perception définitive du droit provisoire institué sur les importations de lampes fluorescentes compactes à ballast électronique intégré (CFL-i) originaires de la République populaire de Chine
LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
vu le traité instituant la Communauté européenne,
vu le règlement (CE) no 384/96 du Conseil du 22 décembre 1995 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) («règlement de base»), et notamment son article 11, paragraphe 3,
vu la proposition présentée par la Commission après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
1. PROCÉDURE
1.1. Mesures existantes
(1)
Par le règlement (CE) no 1470/2001 (2) («règlement initial»), le Conseil a institué des droits antidumping définitifs allant de 0 à 66,1 % sur les importations de lampes fluorescentes compactes à ballast électronique intégré (CFL-i) originaires de la République populaire de Chine («enquête initiale»).
(2)
Par le règlement (CE) no 866/2005 (3), à la suite d’une enquête menée conformément à l’article 13 du règlement de base, le Conseil a étendu les mesures antidumping définitives instituées par le règlement initial aux importations du même produit expédiées de la République socialiste du Viêt Nam, de la République islamique du Pakistan et de la République des Philippines.
1.2. Demande de réexamen intermédiaire
(3)
Le 3 août 2004, la Commission a reçu une demande conformément à l’article 11, paragraphe 3, du règlement (CE) no 384/96 dont la portée était limitée à l’examen du produit couvert. Cette demande a été présentée par Steca Batterieladesysteme und Präzisionselektronik GmbH, importateur de CFL-i fabriquées dans la République populaire de Chine («le requérant»). Le requérant a importé des lampes CFL-i fonctionnant sur courant continu («DC-CFL-i»). Le requérant a allégué que ces dernières avaient des caractéristiques techniques et physiques fondamentales différentes ainsi que des utilisations finales et des applications différentes des lampes CFL-i fonctionnant sur courant alternatif («AC-CFL-i»). Le requérant a en outre allégué que seules les lampes AC-CFL-i devraient être soumises aux droits antidumping en vigueur car elles étaient les seules visées par l’enquête initiale. Par conséquent, le requérant a fait valoir que les lampes DC-CFL-i devraient être explicitement exclues du champ d’application du droit antidumping et que la définition du produit concerné dans le règlement d’origine devrait être modifiée en conséquence. Le requérant a aussi demandé que toutes exclusions des lampes DC-CFL-i du produit couvert aient un effet rétroactif.
1.3. Ouverture
(4)
Ayant déterminé, après consultation du comité consultatif, qu’il existait des éléments de preuve suffisants, la Commission a annoncé par un avis («avis d’ouverture») publié au Journal officiel de l’Union européenne (4) l’ouverture d’un réexamen intérimaire partiel conformément à l’article 11, paragraphe 3, du règlement de base, dont la portée était limitée à l’examen du produit couvert.
1.4. Enquête
(5)
La Commission a officiellement averti les autorités de la République populaire de Chine (RPC), les producteurs/exportateurs en RPC, les importateurs dans la Communauté notoirement concernés, les producteurs dans la Communauté et les associations de producteurs dans la Communauté de l’ouverture de l’enquête. Les parties intéressées ont eu l’occasion de faire connaître leurs opinions par écrit et de demander une audience dans le délai imparti dans l’avis d’ouverture.
(6)
La Commission a demandé à toutes les parties notoirement concernées et à toutes les autres entreprises qui se sont fait connaître dans les délais fixés dans l’avis d’ouverture des informations de base concernant le chiffre d’affaires total, la valeur des ventes et leur volume dans la Communauté européenne, la capacité de production, la production effective, la valeur et le volume du total des importations de lampes CFL-i et de lampes DC-CFL-i seulement. La Commission a recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires aux fins de l’évaluation du point de savoir s’il est besoin de modifier le champ d’application des mesures existantes.
(7)
Cinq producteurs/exportateurs de RPC, un producteur de la Communauté, un importateur lié à un exportateur/producteur en RPC et onze importateurs indépendants dans la Communauté ont coopéré à la présente enquête et présenté les informations de base visées au considérant 6 ci-dessus.
1.5. Période d’enquête
(8)
L’enquête a couvert la période du 1er novembre 2003 au 31 octobre 2004 («période d’enquête»).
1.6. Information des parties
(9)
Toutes les parties intéressées ont été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels ont été dégagées les présentes conclusions. Conformément à l’article 20, paragraphe 5, du règlement de base, il a été accordé aux parties un délai pour leur permettre de formuler leurs observations sur les informations communiquées.
(10)
Les commentaires présentés oralement et par écrit par les parties ont été examinés et, s’il y avait lieu, les conclusions définitives ont été modifiées en conséquence.
2. PRODUIT CONCERNÉ
(11)
Le produit concerné est, conformément à la définition de l’article 1er du règlement initial, constitué par des lampes CFL-i relevant actuellement du code NC ex 8539 31 90. Une lampe CFL-i est une lampe à décharge fluorescente compacte à ballast électronique dotée d’un ou de plusieurs tubes en verre, dont tous les éléments éclairants et composants électroniques sont fixés ou intégrés au culot de l’ampoule. Comme l’indique le considérant 11 du règlement (CE) no 255/2001 de la Commission du 7 février 2001 instituant un droit antidumping provisoire sur les importations de lampes fluorescentes compactes à ballast électronique intégré originaires de la République populaire de Chine (5) («règlement provisoire») et comme le confirment les conclusions définitives du règlement initial, le produit concerné est destiné à remplacer les ampoules normales à filament et s’adapte au même système de fixation que ces ampoules.
(12)
Alors que, au cours de l’enquête initiale, différents types de produits avaient été identifiés en fonction, notamment, de la durée de vie, de la puissance et du recouvrement de la lampe, la différence de tension à l’entrée n’avait pas été étudiée ni évoquée par une partie intéressée au cours de l’enquête initiale.
3. RÉSULTATS DE L’ENQUÊTE
3.1. Méthodologie
(13)
Pour évaluer s’il convient de considérer les lampes DC-CFL-i et AC-CFL-i comme un seul et même produit ou deux produits différents, on a étudié si les lampes DC-CFL-i et AC-CFL-i partageaient les mêmes caractéristiques techniques et physiques et utilisations finales fondamentales. À cet égard, l’interchangeabilité et la concurrence entre AC-CFL-i et DC-CFL-i dans la Communauté ont aussi été évaluées.
3.2. Caractéristiques physiques et techniques fondamentales
(14)
Toutes les lampes CFL-i sont composées de deux éléments principaux: un ou plusieurs tubes à décharge et un ballast électronique. Fondamentalement, le ballast électronique alimente en électrons le tube de décharge de gaz. Les électrons activent le gaz qui émet de l’énergie sous forme de lumière.
(15)
La tension à l’entrée pour les lampes AC-CFL-i et DC-CFL-i est cependant différente; la tension est alternative pour les lampes AC-CFL-i tandis qu’elle est continue pour les lampes DC-CFL-i. En conséquence, les ballasts électroniques utilisés dans les lampes DC-CFL-i doivent être dotés de composants différents de ceux des lampes AC-CFL-i car ils doivent remplir des fonctions supplémentaires, à savoir convertir le courant continu en courant alternatif pour garantir la production de lumière.
(16)
L’industrie communautaire a fait valoir que, dans l’enquête initiale, le produit fabriqué dans le pays analogue (Mexique) était considéré comme un produit similaire même si les lampes CFL-i produites dans ce pays étaient destinées à des tensions inférieures. Par conséquent, les lampes AC-CFL-i utilisées dans des systèmes basse tension devraient aussi être considérées comme le même produit que les lampes DC-CFL-i. Il convient cependant de noter que, même si le système de tension au Mexique était différent du système de la Communauté, les lampes CFL-i fabriquées au Mexique et celles qui étaient fabriquées dans la Communauté fonctionnaient dans un cas comme dans l’autre avec un courant alternatif. Les deux types de lampes avaient exactement les mêmes fonctions, à savoir remplacer les ampoules normales à filament sur les marchés respectifs.
(17)
Dans le cadre du présent réexamen, la différence entre les deux types de lampes est non seulement la tension comme dans le cas précité des lampes mexicaines mais aussi la structure de l’alimentation en courant utilisée par les lampes DC-CFL-i et AC-CFL-i, qui exige l’emploi de composants différents et confère donc à chaque type des caractéristiques techniques différentes.
3.3. Utilisations finales fondamentales et interchangeabilité
(18)
Comme mentionné plus haut dans le considérant 11, le produit concerné par l’enquête initiale est conçu pour remplacer des ampoules normales à filament.
(19)
Sur la base des renseignements présentés par l’industrie communautaire et les producteurs chinois exportateurs, la consommation totale du marché communautaire pour les lampes DC-CFL-i représente moins de 2 % du total de la consommation en lampes CFL-i. Il en découle que les lampes AC-CFL-i sont le type de lampe CFL-i le plus importé et le plus utilisé sur le marché communautaire; en d’autres termes, près de la totalité des importations et des ventes dans la Communauté portent sur des lampes AC-CFL-i.
(20)
Étant donné ce qui précède, les lampes AC-CFL-i sont destinées à remplacer les ampoules à filament les plus utilisées et s’adaptent aux mêmes douilles que ces ampoules à filament. Étant donné que les lampes DC-CFL-i n’utilisent pas le même courant, elles ne produiront pas de la lumière si elles sont utilisées dans une douille pour ampoules normales à filament. À l’inverse, si les lampes AC-CFL-i sont vissées dans une douille alimentée en courant continu, il n’y aura pas non plus de lumière. Par conséquent, pour produire de la lumière avec des lampes DC-CFL-i, il faut une alimentation en courant continu et, pour produire de la lumière avec des lampes AC-CFL-i, il faut une alimentation en courant alternatif.
(21)
En outre, les lampes AC-CFL-i sont utilisées dans les applications énumérées au considérant 110 du règlement provisoire, c’est-à-dire les ménages, l’industrie et un grand nombre de commerces comme les magasins ou les restaurants, tandis que les lampes DC-CFL-i ne sont, à de rares exceptions près, pas utilisées dans ces applications. Les utilisateurs de lampes AC-CFL-i sont pour la plupart raccordés au réseau public d’électricité tandis que les lampes DC-CFL-i sont utilisées dans des zones sans raccordement au réseau d’électricité public et font donc essentiellement appel à d’autres sources d’alimentation en électricité (batterie, systèmes solaire, panneau photovoltaïque). Elles sont utilisées dans des zones isolées ou rurales pour des exploitations minières, pour éclairer des abris, par des campeurs, sur des embarcations, etc. Sur cette base, il a été estimé que les lampes DC-CFL-i ne sauraient remplacer des ampoules normales à filament et, par conséquent, que les lampes AC-CFL-i et DC-CFL-i ne sont pas interchangeables.
(22)
En conséquence, la conclusion est que, au sens du règlement initial, les ampoules normales à filament sont considérées comme des lampes utilisées sur du courant alternatif.
(23)
L’industrie communautaire a fait valoir que, sans préjudice de ce qui précède, les lampes AC-CFL-i et DC-CFL-i ont les mêmes utilisations finales de base, à savoir la production de lumière. Elles devraient donc être considérées comme un seul et même produit. À cet égard, l’industrie communautaire a comparé les lampes AC-CFL-i et DC-CFL-i à des types de véhicules différents selon qu’ils utilisent des moteurs à essence ou diesels. L’industrie communautaire a fait valoir que les deux types de véhicules auraient les mêmes fonctions, à savoir le transport routier motorisé de personnes, et seraient donc considérés comme un seul et même produit.
(24)
Néanmoins, à côté du fait que la détermination du point de savoir si les automobiles avec des moteurs à essence et les véhicules avec des moteurs diesels constituent un seul et même produit ne fait pas l’objet du présent réexamen intermédiaire, la comparaison qui précède a été considérée comme inappropriée parce qu’elle était axée sur le mauvais paramètre (le moteur). Dans le cas d’espèce, le paramètre pertinent est le point de savoir si le produit possède les caractéristiques physiques et techniques pour produire de la lumière lorsqu’il est utilisé dans une douille pour ampoules normales à filament.
(25)
Certaines parties ont affirmé qu’un nombre très limité de modèles spécifiques de lampes AC-CFL-i pourrait fonctionner à la fois sur le courant alternatif et le courant continu. Il a été observé que ces lampes avaient les mêmes utilisations finales que les lampes AC-CFL-i fonctionnant uniquement sur courant alternatif. Elles sont donc considérées comme des lampes utilisées avec une alimentation en courant alternatif.
(26)
Il découle de ce qui précède que les lampes AC-CFL-i et DC-CFL-i ne sont pas interchangeables et ne partagent donc pas les mêmes utilisations finales de base.
3.4. Concurrence entre lampes AC-CFL-i et DC-CFL-i
(27)
Comme indiqué plus haut, les lampes AC-CFL-i et DC-CFL-i ne sont pas utilisées dans les mêmes domaines d’application et ne sont donc pas interchangeables mais approvisionnent des marchés différents. En outre, en raison de leurs utilisations finales spécifiques, les lampes DC-CFL-i ne peuvent être achetées que dans des magasins spécialisés ou directement auprès des fabricants. En revanche, les lampes AC-CFL-i peuvent être achetées dans la plupart des commerces de grande distribution pour les consommateurs.
(28)
L’unique fabriquant communautaire ayant coopéré a fait valoir que, dans les régions où le courant alternatif est disponible, les consommateurs peuvent choisir de s’équiper avec des panneaux photovoltaïques et des panneaux solaires qui fournissent du courant continu. Par conséquent, il a été affirmé qu’il y aurait une concurrence entre lampes DC et AC-CFL-i. Il a été noté que le choix entre deux sources d’alimentation en énergie va bien au-delà de la seule utilisation de CFL-i à cause du niveau d’investissement nécessaire et du fait que ce choix affecte tous les appareils fonctionnant à l’électricité dans la maison. Il est donc fortement improbable que l’investissement dans des panneaux photovoltaïques résulterait uniquement de la concurrence entre lampes DC et AC-CFL-i. Il a aussi été noté que les lampes DC-CFL-i sont plus chères que les AC-CFL-i et il est donc estimé que cet argument ne repose pas sur une logique économique. Sur cette base, cet argument devait être rejeté.
(29)
Comme les lampes DC-CFL-i et AC-CFL-i ne sauraient être utilisées sur les mêmes types de réseaux d’électricité, la conclusion est qu’il n’existe pas de concurrence entre ces types.
3.5. Distinction entre lampes DC-CFL-i et AC-CFL-i
(30)
Certains ont fait valoir que les lampes DC-CFL-i et AC-CFL-i ne pouvaient être distinguées de façon nette. À cet égard, il est noté que même si ces deux types de lampes relèvent de la même rubrique CN code ex 8539 31 90, il est facile de les distinguer. De fait, pour distinguer les lampes DC-CFL-i des AC-CFL-i, il est possible d’appliquer le critère suivant: les lampes DC-CFL-i ne produisent pas de lumière lorsqu’elles sont vissées dans une douille alimentée en courant alternatif et qu’elles sont mises en marche.
(31)
En outre, les lampes DC-CFL-i sont clairement marquées, à savoir que la basse tension est clairement indiquée sur le produit, pour éviter aux consommateurs d’utiliser ces lampes sur des prises de courant alternatif et par conséquent de les détruire.
4. CONCLUSION SUR LA DÉFINITION DU PRODUIT
(32)
Les observations ci-dessus montrent que les lampes DC-CFL-i et AC-CFL-i ne possèdent pas les mêmes caractéristiques physiques et techniques fondamentales et n’ont pas les mêmes utilisations finales de base. Elles ne sont pas interchangeables et ne sont pas en compétition les unes avec les autres sur le marché communautaire. Sur cette base, la conclusion est que les lampes DC-CFL-i et AC-CFL-i sont deux produits différents et que le droit antidumping appliqué aux importations de CFL-i originaires de la République populaire de Chine ne devrait pas être appliqué aux importations de DC-CFL-i. Il s’en suit également que les lampes DC-CFL-i ne faisaient pas l’objet de l’enquête initiale, bien que cela n’était pas explicitement indiqué dans le règlement initial.
(33)
Sur la base de ce qui précède, le champ d’application des mesures existantes devrait être précisé par une modification du règlement initial.
(34)
Comme les mesures imposées par le règlement (CE) no 1470/2001 ont été étendues aux importations de CFL-i originaires du Viêt Nam, du Pakistan et/ou des Philippines, qu’elles aient été déclarées originaires du Viêt Nam, du Pakistan ou des Philippines ou non par le règlement (CE) no 866/2005, ce règlement devrait être modifié en conséquence.
5. DEMANDE D’APPLICATION RÉTROACTIVE
(35)
Étant donné les conclusions des considérants 32 et 33 ci-dessus, selon lesquelles les lampes DC-CFL-i ne faisaient pas partie des produits concernés dans l’enquête initiale aboutissant à l’imposition de mesures antidumping sur les importations de CFL-i en provenance de la République populaire de Chine, la clarification de la définition du produit devrait avoir un effet rétroactif à compter de la date d’imposition des droits antidumping définitifs existants.
(36)
En conséquence, les droits antidumping définitifs versés conformément au règlement (CE) no 1470/2001 sur les importations de CFL-i dans la Communauté devraient être remboursés pour les importations portant sur des lampes DC-CFL-i. Ce remboursement doit être demandé aux autorités douanières nationales conformément à la législation douanière nationale applicable et sans préjudice pour les ressources propres de la Communauté, et en particulier l’article 7, paragraphe 1, du règlement (CE, Euratom) no 1150/2000 du Conseil du 22 mai 2000 portant application de la décision 94/728/CE, Euratom relative au système des ressources propres des Communautés (6),
A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
Le règlement (CE) no 1470/2001 est modifié comme suit:
1)
À l’article 1er, le paragraphe 1 est remplacé par le texte suivant:
«1. Un droit antidumping définitif est institué sur les importations de lampes à décharge fluorescentes compactes à ballast électronique, fonctionnant sur le courant alternatif (y compris les lampes à décharge fluorescentes compactes à ballast électronique fonctionnant à la fois sur courant alternatif et courant continu), dotées d’un ou de plusieurs tubes en verre, dont tous les éléments éclairants et composants électroniques sont fixés ou intégrés au culot de l’ampoule, relevant du code NC ex 8539 31 90 (code TARIC 85393190*91 jusqu’au 10 septembre 2004 et code TARIC 85393190*95 à partir du 11 septembre 2004), et originaires de la République populaire de Chine.»
2)
À l’article 2, le paragraphe 1 est remplacé par le texte suivant:
«1. Les montants déposés au titre des droits antidumping provisoires conformément au règlement (CE) no 255/2001 sur les importations de lampes à décharge fluorescentes compactes à ballast électronique fonctionnant sur le courant alternatif (y compris les lampes à décharge fluorescentes compactes à ballast électronique fonctionnant à la fois sur courant alternatif et courant continu), dotées d’un ou plusieurs tubes en verre, dont tous les éléments éclairants et composants électroniques sont fixés ou intégrés au culot de l’ampoule, originaires de la République populaire de Chine, sont perçus au taux du droit définitif. Les montants déposés au titre des droits antidumping provisoires conformément au règlement (CE) no 255/2001 sur les importations de produits fabriqués par Zhejiang Sunlight Group Co., Ltd sont perçus au taux du droit définitif institué sur les importations de produits fabriqués par Zhejiang Yankon Group Co., Ltd (code additionnel TARIC A241).»
Article 2
À l’article 1er du règlement (CE) no 866/2005, le paragraphe 1 est remplacé par le texte suivant:
«1. Le droit antidumping définitif de 66,1 % institué par le règlement (CE) no 1470/2001 sur les importations de lampes à décharge fluorescentes compactes à ballast électronique fonctionnant sur le courant alternatif (y compris les lampes à décharge fluorescentes compactes à ballast électronique fonctionnant à la fois sur le courant alternatif et le courant continu) dotées d’un ou de plusieurs tubes en verre, dont tous les éléments éclairants et composants électroniques sont fixés ou intégrés au culot de l’ampoule, relevant du code NC ex 8539 31 90 (code TARIC 85393190*91 jusqu’au 10 septembre 2004 et code TARIC 85393190*95 à partir du 11 septembre 2004), et originaires de la République populaire de Chine, est étendu aux lampes à décharge fluorescentes compactes à ballast électronique fonctionnant sur le courant alternatif (y compris les lampes à décharge fluorescentes compactes à ballast électronique fonctionnant à la fois sur le courant alternatif et le courant continu), dotées d’un ou de plusieurs tubes en verre, dont tous les éléments éclairants et composants électroniques sont fixés ou intégrés au culot de l’ampoule, expédiées du Viêt Nam, du Pakistan et/ou des Philippines, qu’elles aient ou non été déclarées originaires de ces pays (code TARIC 85393190*92).»
Article 3
1. Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Il s’applique à partir du 9 février 2001.
2. Tout remboursement de droits antidumping versés sur la base du règlement (CE) no 1470/2001 entre le 9 février 2001 et la date d’entrée en vigueur du présent règlement se fait sans préjudice des dispositions du règlement (CE, Euratom) no 1150/2000 portant application de la décision 94/728/CE, Euratom, et notamment son article 7.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 1er septembre 2006.