Nařízení Rady (ES) č. 960/2003
ze dne 2. června 2003
o uložení konečného vyrovnávacího cla na dovoz zapisovatelných kompaktních disků (CD-R) pocházejících z Indie
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 2026/97 ze dne 6. října 1997 o ochraně před dovozem subvencovaných výrobků ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství [1], a zejména na článek 15 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh Komise předložený po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. ŘÍZENÍ
1. Současné řízení
(1) Dne 17. května 2002 Komise zveřejnila v Úředním věstníku Evropských společenství [2] oznámení o zahájení antisubvenčního řízení ohledně dovozu zapisovatelných kompaktních disků (dále jen "CD-R") pocházejících z Indie a zahájila šetření.
(2) Téhož dne zveřejnila v Úředním věstníku Evropských společenství oznámení o zahájení souběžného antidumpingového řízení týkajícího se dovozu téhož výrobku pocházejícího z téže země [3].
(3) Řízení bylo zahájeno v důsledku stížnosti podané v dubnu 2002 Výborem evropských výrobců CD-R ("CECMA") jménem výrobců, na které připadá velký podíl celkové výroby CD-R ve Společenství. Tato stížnost obsahovala důkazy o subvencování dotyčného výrobku a o jím způsobené podstatné újmě, což bylo považováno za dostatečně opravňující k zahájení řízení.
(4) Komise úředně oznámila zahájení řízení výrobcům Společenství, kteří stížnost podali, jakož i ostatním známým výrobcům Společenství, vyvážejícímu výrobci, známým dotyčným dovozcům a sdružení uživatelů a zástupcům Indie. Zainteresovaným stranám byla dána příležitost k písemnému sdělení jejich stanovisek a k požádání o slyšení ve lhůtě uvedené v oznámení o zahájení řízení.
(5) Indická vláda, jediný vyvážející výrobce v Indii během šetření, jakož i stěžovatel a jiní výrobci Společenství, dovozci, sdružení spotřebitelů a dodavatelé oznámili svá stanoviska písemně. Slyšení bylo uděleno všem účastníkům, kteří o ně požádali ve výše uvedené lhůtě a uvedli, že pro slyšení existují konkrétní důvody.
(6) Někteří účastníci namítali, že navrhovatelé - výrobci Společenství nesplňují požadavky čl. 10 odst. 8 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 (dále jen "základní nařízení") a že zahájení šetření nebylo oprávněné. V tomto ohledu je třeba poznamenat, že podmínky pro zahájení, a zejména prahy 25 % a 50 % uvedené v čl. 10 odst. 8, byly splněny a proto bylo zahájení šetření oprávněné.
(7) Bylo vysloveno tvrzení, že jeden ze stěžujících si výrobců Společenství neměl být brán v úvahu pro účel rozhodování o reprezentativnosti navrhovatelů, protože prý ztratil své právo vyrábět dotyčný výrobek z důvodů spojených s právy k duševnímu vlastnictví.
(8) Je třeba poznamenat, že dotyčná společnost během šetření fakticky vyráběla a prodávala dotyčný výrobek na trhu Společenství a že v tomto šetření spolupracovala. Z pouhé skutečnosti, že tento výrobce byl účastníkem právního řízení, nevyplývá automaticky jeho vyloučení z definice výrobního odvětví Společenství. Navíc bylo zjištěno, že se tato společnost odvolala proti rozhodnutí soudu, podle kterého by byla ztratila svou licenci. Vzhledem k tomu, že dosud nebylo přijato žádné konečné rozhodnutí, nebylo možno učinit závěr, že tento výrobce definitivně ztratil své právo vyrábět CD-R. Tento argument byl proto zamítnut.
(9) Pomocí dotazníků zaslaných všem známým účastníkům Komise vyhledala a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné pro účel stanovení subvence, újmy a zájmu Společenství. V tomto ohledu provedla Komise ověřovací návštěvy v prostorách příslušných státních orgánů v Novém Dillí a v těchto podnicích:
a) Vyvážející výrobce v Indii
- Moser Baer India Ltd., Nové Dillí, Indie;
b) Výrobci ve Společenství
- Computer Support Italcard S.R.L., Milán, Itálie
- C.D.A Datenträger Albrechts GmbH, Albrechts, Německo
- CPO Magnetic Products B.V., Oosterhout, Nizozemsko
- Fuji Magnetics G.m.b.H., Kleve, Německo
- Mitsui Advanced Media S.A., Ensisheim, Francie
- MPO Media S.A.S, Averton, Francie
- TDK Recording Media Europe S.A., Bascharage, Lucembursko
- Prime Disc Technologies GmbH, Wiesbaden, Německo
- IMAG Optical Storage Ltd, Limerick, Irsko
- Multimedia Info-Tech Ltd, Belfast, Severní Irsko
c) Dodavatelé ve Společenství
- Bayer AG, Leverkusen, Německo
- Steag Hamatech, Sternenfels, Německo.
(10) Šetření o subvenci a újmě trvalo od 1. dubna 2001 do 31. března 2002 (dále jen "doba šetření"). Zkoumání trendů týkajících se ocenění škody zahrnulo dobu od 1. ledna 1998 do konce doby šetření (dále jen "sledovaná doba").
2. Prozatímní opatření
(11) Vzhledem k nezbytnosti dalšího zkoumání některých aspektů subvence nebyla na CD-R pocházející z Indie uložena žádná prozatímní vyrovnávací cla.
3. Následný postup
(12) Všechny strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo zamýšleno doporučit uložení konečných vyrovnávacích cel. Byla jim také povolena lhůta, během které mohly po tomto sdělení předložit své připomínky k tomuto oznámení. Ústní i písemné připomínky předložené stranami byly posouzeny a závěry byly případně příslušně pozměněny.
4. Platná opatření pro dovoz CD-R pocházejících z Tchaj-wanu
(13) V červnu 2002 uložila Rada nařízením (ES) č. 1050/2002 [4] konečné antidumpingové clo na dovoz CD-R pocházejících z Tchaj-wanu.
B. DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotyčný výrobek
(14) Dotyčný výrobek je stejný jako v antidumpigovém řízení proti Tchaj-wanu, tj. CD-R, který lze v současnosti zařadit pod kód KN ex85239000.
(15) CD-R je polykarbonátový disk potažený vrstvou barviva, vrstvou odrazného materiálu, např. zlata nebo stříbra, a ochrannou vrstvou. Na takový disk lze provést záznam pouze jednou a proto se disk tohoto typu označuje jako "WORM" (Write Once Read Many - zapsat jednou, číst mnohonásobně). Tento disk je optickým paměťovým médiem pro digitální data a pro hudbu. Záznam se provádí ozářením vrstvy barviva infračerveným laserovým paprskem v zapisovací jednotce CD-R.
Jednotlivé CD-R lze rozlišovat podle typu uložených dat (datové CD-R a hudební CD-R), podle kapacity paměti, podle vrstvy odrazného kovu (hlavně stříbro) a podle toho, zda jsou nebo nejsou potištěny.
Tento výrobek se prodává rovněž v různé jakosti a přichází na trh v obalech různého typu: v pouzdrech obsahujících jeden CD-R, ve vřetenech obsahujících 10 až 100 CD-R v plastových fóliích, v kulatých krabicích po 10 až 100 CD-R, v obálkách obsahujících jeden CD-R zabalený v celofánu, v lepenkových či papírových pouzdrech apod.
Ačkoli se jednotlivé druhy CD-R mohou lišit účelem použití a kvalitou, základní fyzikální a technické charakteristiky jednotlivých druhů se významně neliší. Proto se pro účely tohoto řízení považují za jeden a tentýž výrobek.
2. Obdobný výrobek
(16) Šetření ukázalo, že CD-R vyráběné a prodávané na indickém domácím trhu mají ve srovnání s CD-R vyvezenými z této země do Společenství podobné základní fyzikální a technické charakteristiky a použití. Obdobně CD-R vyráběné navrhovatelem a dalšími výrobci Společenství a prodávané na trhu Společenství mají podobné základní fyzikální a technické charakteristiky jako ty, které jsou vyváženy do Společenství z Indie.
(17) Proto se CD-R prodávané na indickém domácím trhu a vyvážené do Společenství jakož i CD-R vyráběné a prodávané ve Společenství považují za obdobný výrobek ve smyslu čl. 1 odst. 5 základního nařízení.
C. SUBVENCE
1. Úvod
(18) Na základě informací obsažených ve stížnosti a v odpovědích na dotazníky Komise byly šetřeny následující režimy, které údajně zahrnovaly udělování vývozních subvencí:
i) - režim osvobození od daně z příjmu;
ii) - režim vývozních svobodných pásem/vývozně zaměřených
jednotek (Export Processing Zones/Export Oriented Units - režim EPZ/EOU).
(19) Kromě těchto dvou režimů uvádí stížnost tři další režimy: režim celních úvěrů pro dovoz [Duty Entitlement Passbook scheme (DEPB)], preferenční celní režim pro dovoz investičního zařízení [Export Promotion Capital Goods scheme (EPCG)] a režim prozatímních celních licencí [Advance licence scheme] jako možný zdroj subvencí pro indické vyvážející výrobce CD-R. Šetření však ukázalo, že v Indii působí jen jeden vyvážející výrobce CD-R v rámci režimu EOU. Tento vyvážející výrobce při šetření plně spolupracoval a nevyužíval žádné další režimy kromě těch, které jsou uvedeny v bodu odůvodnění 16. Prakticky nepotřebuje využívat další režimy, protože požívá stejných výhod v rámci režimu EOU. Z tohoto důvodu nebyly tyto režimy v souvislosti s tímto řízením dále posuzovány.
Režim osvobození od daně z příjmu je založen na zákonu o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně upravován zákonem o financích.
Současný režim EPZ/EOU se zakládá na zákonu o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen "zákon o zahraničním obchodu"). Zákon o zahraničním obchodu (oddíl 5) pověřuje státní orgány vydáváním oznámení o politice v oblasti vývozu a dovozu. Tato politika je shrnuta v dokumentech pod titulkem "Vývozní a dovozní politika", vydávaných každých pět let a každoročně aktualizovaných Ministerstvem obchodu. Na dobu šetření tohoto případu se vztahuje jeden z těchto dokumentů o vývozní a dovozní politice, a to pětiletý plán týkající se období od 1. 4. 1997 do 31. 3. 2002. Kromě toho indické státní orgány také stanoví postupy, jimiž se řídí indická politika zahraničního obchodu, a to v "Příručce postupů v oblasti vývozu a dovozu 1. 4. 1997 - 31. 3. 2002" (díl 1).
Režim osvobození od daně z příjmu (ITES)
a) Právní základ
(20) Právním základem pro provádění režimu ITES je zákon o dani z příjmů z roku 1961. Tento zákon, který je každoročně upravován zákonem o financích, stanoví základ pro výběr daní jakož i pro různé výjimky a odpočty, na které lze uplatňovat nárok. Mezi výjimkami, které si mohou nárokovat firmy, jsou výjimky upravené oddíly 10A, 10B a 80HHC tohoto zákona, který stanoví osvobození od daně ze zisků z tržeb za vývoz.
b) Způsobilost
(21) Na osvobození od daně z příjmu podle oddílu 10A mohou uplatňovat nárok firmy nacházející se ve vývozních svobodných pásmech (EPZ). Na osvobození podle oddílu 10B mohou uplatnit nárok jednotky zaměřené na vývoz (EOU). Na osvobození podle oddílu 80HHC může uplatnit nárok každá firma, která vyváží zboží.
c) Praktické provádění
(22) Aby určitá firma mohla využít výše uvedené daňové odpočty/osvobození, musí uplatnit nárok na odpočet/osvobození při předkládání svého daňového přiznání daňovým úřadům koncem daňového roku. Daňový rok trvá od 1. dubna do 31. března. Daňové přiznání musí být předloženo daňovému úřadu nejpozději do následujícího 30. listopadu. Provedení konečného výměru daňovým úřadem může trvat až tři roky od předložení daňového přiznání. Podnik může uplatnit nárok jen na jeden z odpočtů, které jsou dostupné podle výše uvedených tří oddílů.
d) Závěr k režimu ITES
(23) Písmeno e) seznamu vývozních subvencí (příloha I základního nařízení) uvádí "plné nebo částečné osvobození … konkrétně se týkající vývozu a přímých daní", které představují vývozní subvenci. Při režimu ITES poskytují příslušné státní orgány dotyčné společnosti finanční příspěvek vzdáním se státního příjmu ve formě přímých daní, které by byly splatné, kdyby dotyčná společnost neuplatnila nárok na osvobození od daní. Tento finanční příspěvek uděluje jeho příjemci výhodu snížením jeho daňového dluhu.
(24) Subvence je právně závislá na výsledcích vývozu ve smyslu čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení, protože osvobozuje od daně pouze zisky z tržeb za vývoz, a proto se považuje za specifickou.
e) Výpočet výše subvence
(25) Šetřená společnost vyrábí CD-R v jedné EOU. Může tedy podle oddílu 10B uplatňovat osvobození od daně na zisky z tržeb za vývoz EOU. Dotyčná společnost, ačkoli zahrnula do svého přiznání výpočet pro osvobození podle oddílu 10B, nakonec neuplatnila nárok na osvobození od daně podle oddílu 10B, protože její přiznání daně z příjmu nevykázalo v době šetření žádné zdanitelné zisky za tuto společnost jako celek. Je třeba poznamenat, že tato společnost provozuje další jednotky na výrobu jiných výrobků mimo EOU. Výpočty daně z příjmu uvedené v daňovém přiznání podaném touto společností a připojené specifikace ukázaly, že společnost významně zvýšila odpisy fixních aktiv přeměnou aktiv z jedné kategorie (stroje) s nižší mírou odpisu ve výpočtu daně za předchozí rok na jinou kategorii (formy) s významně vyšší mírou odpisu ve výpočtu daně za dobu šetření.
(26) Komise považovala přetřídění aktiv pro účely zdanění za právně pochybné, zejména proto, že společnost přetřídila aktiva pouze pro účely zdanění, ale již ne ve svých účetních záznamech, jak právní předpisy zřejmě vyžadují. Indický zákon o podnicích (použitelný na účetní účely) a indický zákon o dani z příjmů stanoví stejnou míru odpisů pro kategorii, ve které byla dotyčná aktiva přetříděna pro účely zdanění. Z tohoto důvodu Komise požádala indické daňové úřady i dotyčnou společnost o vysvětlení. Indické daňové úřady neposkytly žádnou odpověď, která by situaci objasnila. Společnost původně tvrdila, že tato změna byla nutná k opravě chyby v zatřídění některých aktiv pro daňové účely v předchozích letech. Po oznámení výsledků šetření však tvrdila, že tato změna kategorie aktiv byla doporučena daňovými poradci a že účelem této změny bylo snížit zdanitelné zisky a vyhnout se tak placení daně z příjmu.
(27) Ukazuje se však, že peněžní výhoda, které tato společnost dosáhla přetříděním aktiv, jí byla k dispozici již na základě ustanovení oddílu 10B indického zákona o dani z příjmu. Kromě toho přínos, který tato společnost mohla získat na základě oddílu 10B bez pochybného přetřídění aktiv, se rovná výnosu daně z příjmu z téhož pochybného přetřídění aktiv.
(28) Výše vylíčená situace ukázala, že v tomto stadiu dotyčná společnost neměla ze subvence podle oddílu 10B, která podléhá vyrovnání, během doby šetření žádný přímý prospěch. To vyplývá ze skutečnosti, že k tomu, aby se na subvenci vztahovalo vyrovnání, musela by ji dotyčná společnost skutečně obdržet nebo by muselo být přijato rozhodnutí poskytnout ji.
(29) Vývozní svobodná pásma (EPZ)/vývozně zaměřené jednotky (EOU)
a) Právní základ
(30) Režim EPZ/EOU, který byl zaveden v roce 1965, je nástrojem v rámci "vývozní a dovozní politiky", jenž zahrnuje pobídky k vývozu. Během doby šetření se tento režim řídil celními oznámeními č. 53/97 a 133/94. Tento režim je blíže popsán v kapitole 9 a v dodatku 1 k dokumentu 1997/2002 "Vývozní a dovozní politika" jakož i v příslušné příručce postupů.
b) Způsobilost
(31) V režimu EPZ/EOU mohou být v zásadě založeny společnosti zavazující se vyvážet celou svou výrobu zboží a služeb. Jakmile je jim status EPZ/EOU udělen, mohou tyto společnosti požívat určité výhody. V Indii jsou registrovány čtyři EPZ. EOU mohou být umístěny kdekoli v Indii. Jsou to jednotky pod celní uzávěrou, spadající pod dohled celních úředníků podle oddílu 65 celního zákona. Šetřenému vyvážejícímu výrobci byl udělen status EOU pro výrobní jednotku vyrábějící CD-R. Ačkoli se od společností provozovaných v režimu EOU/EPZ obvykle očekává, že budou vyvážet celou jejich výrobu, příslušné indické státní orgány dovolují těmto jednotkám prodávat část jejich výroby na domácím trhu za určitých podmínek.
c) Praktické provádění
(32) Společnosti, které chtějí získat status EOU nebo EPZ, musí podat odpovídající žádost u příslušných orgánů. Taková žádost musí obsahovat podrobné údaje za dobu příštích pět let, mimo jiné o plánovaném objemu výroby, o plánované hodnotě vývozu, o požadavcích na dovoz a místních požadavcích. Jestliže příslušné orgány žádost společnosti přijmou, sdělí společnosti s tím spojené předpoklady a podmínky. Společnosti v režimu EPZ a EOU se mohou zabývat výrobou jakéhokoli výrobku. Uznání určité společnosti jako společnosti v režimu EPZ/EOU platí po dobu pěti let. Může být obnoveno na další období.
Jednotky EPZ/EOU mají nárok na tyto výhody:
i) osvobození od dovozního cla na všechny druhy zboží (včetně investičního zboží, surovin a pomocných materiálů) potřebné k výrobě, produkci a zpracování nebo s nimi související;
ii) osvobození od spotřební daně na zboží získané z domácích zdrojů;
iii) osvobození od daně z příjmu, které se normálně ukládá na zisky realizované z tržeb za vývoz v souladu s oddílem 10A nebo 10B zákona o dani z příjmu, a to až do roku 2010 (viz výše ITES);
iv) vrácení ústřední daně z obratu zaplacené za zboží koupené na místním trhu;
v) možnost stoprocentní zahraniční účasti;
vi) možnost prodat část výroby na domácím trhu po zaplacení platných cel, výjimkou z obecného požadavku vyvézt celou produkci.
(33) Dotyčné společnosti (EOU a EPZ) musí vést, ve zvláštním formátu, řádné účetnictví za všechny dotyčné dovozy a spotřebu i použití všech dovezených materiálů a všech provedených vývozů. Toto účetnictví je třeba pravidelně předkládat příslušným orgánům na jejich žádost.
(34) Tyto společnosti musí také zajistit minimální množství získaných deviz v zahraniční měně jako procento vývozu a výsledky vývozu stanovené vývozní a dovozní politikou. Veškeré operace EOU/EPZ musí probíhat v prostorách, které jsou pod celní uzávěrou.
d) Závěry o EPZ/EOU
(35) V rámci tohoto šetření byl režim EPZ/EOU používán k dovozu surovin a investičního zboží a pro opatřování zboží na domácím trhu. Bylo zjištěno, že vyvážející výrobce používal koncese na osvobození od cla na suroviny a investiční zboží jakož i osvobození od spotřební daně na zboží získané z domácích zdrojů. Proto Komise prozkoumala otázku, zda tyto koncese podléhají vyrovnávání. V tomto ohledu osvobození od cla na suroviny a investiční zboží znamená udělení subvencí, protože tyto koncese představují finanční příspěvky státních orgánů vzhledem k tomu, že na státních příjmech, které jsou jinak splatné, se netrvá a z toho plynoucí finanční prospěch je tak věnován příjemci. Vzhledem k tomu, že poskytování této subvence podle indických právních předpisů závisí ve smyslu čl. 3 odst. 4 písm. a) základního nařízení na výsledcích vývozu, je proto subvence považována za specifickou a tudíž podléhá vyrovnání. V případě osvobození od spotřební daně bylo zjištěno, že clo zaplacené na nákupy provedené firmou, která není jednotkou EOU, je připsáno k dobru jako platba v rámci systému navracení (CENVAT) a je použito jako platba na spotřební daň z domácích tržeb. Osvobozením od spotřební daně za nákupy jednotky EOU tudíž nedošlo ke vzdání se státního příjmu a tím také nevzniká žádný dodatečný přínos pro EOU.
e) Výpočet výše subvence
Osvobození od dovozních cel na suroviny
(36) Ačkoli se od společnosti vyvíjející činnost v rámci tohoto režimu obvykle očekává, že bude vyvážet celou svou produkci, tento režim umožňuje společnosti odbyt části její produkce na domácím trhu za určitých podmínek. Během ověřovací návštěvy byla tato společnost schopna dokázat, že veškeré suroviny, které byly osvobozeny od dovozních cel, byly použity k výrobě vyvezeného zboží, resp. že při odbytu zboží obsahujícího tyto suroviny na domácím trhu byly splněny příslušné podmínky. Zejména bylo zjištěno, že platná cla zaplacená společností za domácí tržby pokryla veškerá prominutá cla na dovezené suroviny použité k výrobě zboží prodaného na domácím trhu.
(37) Vzhledem k výše uvedenému byl učiněn závěr, že osvobození od dovozních cel na suroviny, které bylo uděleno dotyčné společnosti, splňuje kritéria příloh I a II základního nařízení, zvláště vzhledem k tomu, že v tomto případě nedošlo k žádnému nadměrnému prominutí dovozního cla. Proto se má za to, že v tomto případě šetřená společnost nezískala při dovozu surovin během doby šetření žádný prospěch podléhající vyrovnání.
Osvobození od dovozních cel na investiční zboží
(38) Investiční zboží není na rozdíl od surovin fyzicky zahrnuto v hotových výrobcích. Pro účely výpočtu se výše prominutého cla rovná grantu na každý dovoz investičního zboží. V důsledku toho byl prospěch pro šetřenou společnost vypočten na základě částky nezaplaceného cla na dovezené investiční zboží rozpočtením této částky na odpisové období vztahující se na účetní účely.
(39) Vyvážející výrobce tvrdil, že třináctileté odpisové období uvedené v jeho účetních záznamech lépe odpovídá reálné situaci společnosti, protože je v souladu s indickým zákonem o podnicích a je stanovené jeho vedením a jeho auditory. Dále vznesl připomínku, že v jiných antisubvenčních řízeních byla odpisová metoda uvedená v jeho účetních záznamech použita jako základ pro rozdělení těchto výhod. Dále poukázal na zprávu neformální skupiny odborníků WTO pro subvence, která uvedla, že "při určování užitečné životnosti aktiv by měla být dána přednost použití účetních údajů a ne odpisových období souvisejících s daní, protože u účetních údajů je pravděpodobnější, že budou odrážet skutečnou životnost aktiv". Vyvážející výrobce tvrdil také to, že je nesprávné určit dobu odpisů na základě doby odpisů použité pro účely zdanění, protože ta je založena na metodě progresivních odpisů a ne na lineární metodě, která se pro tento účel obvykle používá.
(40) Šetření však ukázalo, že informace dotyčné společnosti o odpisech dotyčných aktiv jsou konfliktní. Společnost totiž změnila zatřídění těchto aktiv pro účely zdanění, tj. že pro účely zdanění byla tato aktiva považována za formy a ne za stroje a byla odpisována progresivně. Společnost je však pro účetní účely považovala za stroje i nadále, přestože indický zákon o podnicích a zákon o dani z příjmu stanoví, že má být uplatňováno stejné zatřídění pro účely zdanění i pro účely účetnictví. Jestliže společnost zatřídila aktiva pro účely účetnictví jako formy, nemohla na ně uplatnit stávající platnou dobu pro odpisy strojů, tj. 13 let. Při uplatnění metody lineárního odepisování tato doba činila šest let, zatímco při uplatnění metody progresivního odpisování, jako tomu bylo v daňovém přiznání za formy, by v prvních třech letech bylo odepsáno přibližně 80 % hodnoty aktiv.
(41) Ačkoli se má za to, že pro účely zdanění a pro účely účetnictví lze používat rozdílné metody odepisování, nepovažuje se za přijatelné zatřídit aktiva pro účely zdanění jako formy a pro účely účetnictví jako stroje. Lze se domnívat, že dotyčná aktiva mohou být buď jen stroji nebo formami, ale ne současně obojím. Tuto logiku používá také příslušné indické zákonodárství, které stanoví konzistentní zatřídění pro účely zdanění i pro účely účetnictví.
(42) V tomto případě uvedená společnost použila pro zdanění metodu progresivního odpisování, následkem čehož bylo v prvních třech letech odepsáno přibližně 80 % aktiv. Proto zbývá odpovědět na otázku, jaká by bývala byla správná metoda odpisů, kdyby společnost byla dotáhla přetřídění aktiv pro účely zdanění do důsledků podobným přetříděním pro účely účetnictví.
(43) V tomto ohledu byly posouzeny dvě volby, které jsou specifikovány jako možné opce podle indického zákona o podnicích, tj. šestiletá doba odpisu při metodě lineárního odpisování nebo metoda progresivního odpisování, při které je hodnota aktiv odpisována na základě zůstatkové hodnoty o 40 % ročně. Společnost neuvedla, které volbě dává přednost, avšak nadále argumentovala ve prospěch třináctileté doby odpisu, kterou uplatnila na stroje.
(44) V tomto ohledu byl přijat závěr, že nejsprávnější metodou rozhodování o přiměřené době odpisu je vzít v úvahu to, co je u výrobního odvětví obvyklé a posoudit zvláštní okolnosti této společnosti, která je vysoce zisková a neustále a intenzivně investuje do dotyčného výrobku. Z informací získaných během tohoto šetření se ukazuje, že většina společností vykazuje ztráty, a to po významně dlouhou dobu. To zpomaluje investování a má tendenci vést k delším dobám odpisu. Průměrná délka doby odpisu je asi šest let.
(45) Postavení vyvážejícího výrobce se však od postavení průměrného podniku velmi liší. Tato firma je vysoce zisková, neustále a značně investuje a proto je na místě předpokládat, že doba odpisu je u ní významně kratší než výše uvedený průměr. Proto bylo považováno za vhodné uplatnit metodu progresivního odpisu, která umožňuje rychlejší odpis než metoda lineárního odpisu. Je třeba poznamenat, že za situace pokračujícího pravidelného investování metoda progresivního odpisu stanovená indickým zákonem o podnicích, uvedená v bodu odůvodnění 43, umožňuje o 30 % rychlejší odpis oproti ekvivalentní metodě lineárního odpisu za reprezentativní dobu šesti let, která se uplatňuje při použití lineární metody odpisu. To odpovídá době 4,2 roku oproti šesti rokům u lineární metody a tato kratší doba byla použita pro rozdělení získaného přínosu.
(46) Takto vypočtená výše, která pak připadla na dobu šetření, byla upravena připočtením úroku za dobu šetření, za účelem zjištění plného přínosu tohoto režimu pro jeho příjemce. Vzhledem k povaze této subvence, která se rovná jednorázovému grantu, byla dlouhodobá obchodní úroková míra během doby šetření v Indii považována za přiměřenou. Částka subvence pak byla rozpočtena na celkový obrat vývozu EOU.
(47) Konečná výše subvence podle hodnoty, určená pro osvobození od dovozních cel na investiční zboží pro šetřenou společnost během doby šetření, byla 7,3 %.
2. Výše subvencí podléhajících vyrovnání
(48) Definitivní výše subvencí podléhajících vyrovnání podle ustanovení základního nařízení, vyjádřená podle hodnoty, činila u tohoto vyvážejícího výrobce 7,3 %. Vzhledem k tomu, že v Indii existuje pouze jeden vyvážející výrobce, se toto zjištění vztahuje na veškerý indický vývoz.
Typ podpory | EOU/EPZ | ITES | Celkem |
| 7,3 % | 0 % | 7,3 % |
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
1. Výroba Společenství
(49) Během doby šetření vyráběly CD-R ve Společenství tyto společnosti:
- pět výrobců, kteří původně podali stížnost a v řízení spolupracovali,
- čtyři výrobci, kteří stížnost nepodali, ale podanou stížnost podpořili a spolupracovali v řízení,
- dva výrobci, kteří stížnost nepodali, ale podanou stížnost podpořili, avšak dostatečně nespolupracovali v šetření,
- jeden výrobce, který stížnost nepodal, ale podanou stížnost podpořil a poskytl Komisi některé obecné informace,
- další výrobci, kteří stížnost nepodali a v řízení nespolupracovali.
(50) Ta skutečnost, že několik výrobců Společenství, kteří stížnost nepodali, spolupracovalo v rámci šetření, poskytla Komisi příležitost k podrobnějšímu prozkoumání jejich postavení z hlediska čl. 9 odst. 1 základního nařízení. Bylo zjištěno, že někteří ze spolupracujících výrobců (včetně těch, kteří původně nebyli navrhovateli) dováželi CD-R, avšak ani jeden je nedovážel z Indie. Dále podstatná část těchto nákupů byla provedena pouze za účelem uspokojení krátkodobé tržní poptávky do instalování nové nebo dodatečné vlastní kapacity a představovala poměrně nízké procento nákupů ve srovnání s celkovými tržbami a s vlastní produkcí v době šetření. Proto nebylo důvodu k vyloučení těchto společností z definice výroby Společenství.
(51) Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že CD-R vyrobené všemi výše zmíněnými společnostmi představují výrobu Společenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 základního nařízení.
2. Definice výrobního odvětví Společenství
(52) Jak je uvedeno v bodu odůvodnění 49, devět výrobců Společenství, kteří podpořili uvedenou stížnost, plně spolupracovalo v šetření. Tito výrobci představují většinový podíl celkové výroby CD-R ve Společenství v době šetření, v tomto případě více než 60 %. Proto se má za to, že představují výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 9 odst. 1 a čl. 10 odst. 8 základního nařízení. Níže jsou dále uváděni jako "výrobní odvětví Společenství".
E. ÚJMA
1. Spotřeba Společenství
(53) Spotřeba Společenství byla vypočtena z objemu tržeb za CD-R vlastní výroby výrobního odvětví Společenství, z objemu tržeb dvou společností, které spolupracovaly nedostatečně a proto nebyly součástí výrobního odvětví Společenství, objemu tržeb společnosti, která poskytla pouze obecné informace, z informací poskytnutých spolupracujícím vyvážejícím výrobcem, z údajů Eurostatu o objemech dovozu pocházejícího z jiných třetích zemí a z odhadu tržeb zbývajících nespolupracujících výrobců Společenství, založeného na údajích shromážděných Komisí při posuzování přípustnosti uvedené stížnosti.
(54) Na základě výše uvedeného bylo zjištěno, že spotřeba Společenství od roku 1998 do doby šetření významně vzrostla (o 1759000 tisíc jednotek). Podrobněji řečeno, velmi vzrostla od roku 1998 do roku 2000 a v roce 2001 dosáhla vrcholu. Pak od roku 2001 do doby šetření poněkud klesla. Vývoj spotřeby je třeba posuzovat z hlediska skutečnosti, že CD-R jsou poměrně novým výrobkem. Pro širokou veřejnost se staly dostupné teprve v poslední době a zaplavily trh hlavně v letech 1997-1998. Od té doby byl růst poptávky po tomto paměťovém médiu dramatický. To vysvětluje skutečnost, že řada ukazatelů, např. spotřeba, zaznamenává vysoký růst.
Spotřeba Společenství | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
CD-R (v tis. jednotek) | 459166 | 1172950 | 2017557 | 2461271 | 2218563 |
Index | 100 | 255 | 439 | 536 | 483 |
2. Dovoz CD-R do Společenství
a) Objem a tržní podíl dovozu pocházejícího z Indie
(55) Na základě údajů Eurostatu objem dovozu CD-R z Indie za sledovanou dobu drasticky vzrostl. Zatímco v letech 1998 a 1999 byl jejich dovoz nevýznamný, v době šetření představoval téměř 200 milionů jednotek. Růst dovozů byl zvlášť výrazný od roku 1999 do roku 2000 (dovoz vzrostl na násobek 26), je však třeba poznamenat, že tržní podíl indického dovozu byl v té době ještě na minimální úrovni, a dále od roku 2000 do roku 2001, kdy se objem dovozu zvýšil na desetinásobek. V důsledku toho se podle Eurostatu Indie stala v roce 2001 a během šetření druhou nejvýznamnější zemí vyvážející dotyčný výrobek do Společenství.
Dovoz | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
CD-R (v tis. jednotek) | 1184 | 712 | 18462 | 179904 | 196091 |
Index | 100 | 60 | 1559 | 15196 | 16563 |
(56) Tržní podíl dotyčné země vzrostl od roku 1998 do doby šetření z nuly na 9 %. Tento růst byl zvlášť výrazný od roku 2000 do roku 2001, kdy dosáhl 6 procentních bodů.
(57) Na růst indického tržního podílu je třeba pohlížet z hlediska vývoje růstu tržního podílu výrobního odvětví Společenství v době od roku 1998 do doby šetření. Zatímco tržní podíl Indie se zvýšil ve sledovaném období o 9 procentních bodů, tržní podíl Společenství se zvýšil za tutéž dobu pouze o 3,7 procentních bodů.
Tržní podíly | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
CD-R | 0 % | 0 % | 1 % | 7 % | 9 % |
b) Vývoj cen
(58) Průměrná dovozní cena CD-R z Indie nejprve významně vzrostla od roku 1998 do roku 1999. Tato zvýšení cen pravděpodobně nebyla dost reprezentativní vzhledem k malým vyvezeným množstvím.
(59) Od roku 1999 ceny neustále klesaly až do roku 2001 (za tuto dobu celkem o 77 %). Pak se však od roku 2001 do doby šetření zvýšily, i když jen o 17 %, kdy cena za jednotku činila cca 0,33 EUR. Potom však od roku 2000 do roku 2001 dovozní ceny znovu výrazně klesaly. To bylo doprovázeno stejně masivním nárůstem objemů dovozu z Indie. Od roku 2000 do konce doby šetření tyto ceny klesly celkem o 59 %.
Jednotkové ceny | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
CD-R (v tis. jednotek) | 126 | 1227 | 823 | 285 | 334 |
Index | 100 | 975 | 654 | 226 | 265 |
Základ indexu 100 r. 2000 | | | 100 | 35 | 41 |
(60) Spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že v době šetření byl jediným vyvážejícím výrobcem v Indii a že výrobu CD-R zahájil teprve v roce 1999. Podle toho jsou údaje Eurostatu, které použila Komise, zavádějící a nejsou správným základem pro hodnocení vývoje indických cen. Dále tvrdil, že tento přístup vede k uměle nafouknutému poklesu dovozní ceny od roku 2000 do doby šetření o 59 %.
(61) Jak je však zmíněno již v bodu odůvodnění 10, analýza trendů relevantních pro újmu zahrnuje delší časové období než je doba šetření (tj. sledované období). Kromě toho, jak je uvedeno níže, údaje Eurostatu ukazují podobnou tendenci, o jaké svědčí údaje poskytnuté vyvážejícím výrobcem samým.
(62) Abychom se však vyhnuli každé pochybnosti o použitém postupu, byly údaje poskytnuté vyvážejícím výrobcem prozkoumány a uvádí se níže v indexové formě, s vědomím, že tyto údaje jsou založeny na fiskálním roku, který trvá od dubna do března, oproti kalendářnímu roku, trvajícímu od ledna do prosince.
Index | Duben 1997 březen 1998 | Duben 1998 březen 1999 | Duben 1999 březen 2000 Finanční rok 2000 | Duben 2000 březen 2000 Finanční rok 2001 | Doba šetření |
Objemy | | | 100 | 711 | 2829 |
Tržní podíly | 0 % | 0 % | 0 % | 5 - 10 % | 10 - 15 % |
Jednotková cena | | | 100 | 38 | 46 |
(63) Na tomto základě objem dovozu CDR od indického vyvážejícího výrobce dramaticky vzrostl - od zahájení jeho výroby v roce 1999 do doby šetření se znásobil 28 krát. Jeho tržní podíl vzrostl od roku 2000 do doby šetření z nuly na více než 10 % a jeho prodejní cena se snížila od roku 2000 do doby šetření o 54 %.
(64) Výše uvedené trendy vývoje za dobu od roku 2000 do doby šetření jsou podobné trendům zjištěným na základě údajů Eurostatu za stejné období. Dále je prováděna analýza újmy na celostátním základě, která se nemá omezit na analýzu jedné společnosti. Protože není možno vyloučit, že během doby šetření vyráběli CD-R a vyváželi je do Společenství také další, neznámí indičtí výrobci, bylo rozhodnuto použít pro zjištění trendu relevantního pro analýzu újmy údaje Eurostatu. Závěry ohledně újmy se však zaměřují na dobu od roku 2000 do doby šetření, tj. dobu, během které dotyčný výrobce skutečně CD-R vyvážel. Za těchto okolností a z výše uvedených důvodů Komise rozhodla provést analýzu újmy na základě údajů Eurostatu.
c) Podtržení cen
(65) Za účelem přijetí rozhodnutí o podtržení cen byla analyzována ověřená data o cenách, která se vztahují na dobu šetření. Relevantními prodejními cenami výrobního odvětví Společenství jsou čisté ceny pro odečtení slev, rabatu a poplatků. V případech potřeby byly tyto ceny přizpůsobeny úrovni cen ze závodu, tj. bez nákladů na dopravné uvnitř Společenství. Porovnávané indické dovozní ceny jsou rovněž bez slev a rabatu a v případech potřeby jsou přizpůsobeny ceně CIF hranice Společenství.
(66) Po objasnění, o které požádal indický vyvážející výrobce, se potvrzuje - jak je uvedeno výše (viz bod odůvodnění 65) - že v případě potřeby bylo provedeno příslušné přizpůsobení prodejním cenám Společenství za účelem odečtu poplatků za autorská práva.
(67) Na základě odpovědí na dotazník by mohly být definovány jednotlivé řady výrobku CD-R pro účely srovnání podle těchto kritérií: kapacita paměti, typ zaznamenaných dat, povaha odrazné vrstvy, tištění a balení. Bylo však zjištěno - stejně jako v předcházejícím případě Tchaj-wanu - že fyzikální charakteristiky CD-R mají na prodejní ceny CD-R méně rozhodující vliv, zatímco balení se ukázalo být zvlášť vlivným kritériem pro účely srovnávání.
(68) Prodejní ceny výrobního odvětví Společenství a dovozní ceny indických vyvážejících výrobců byly srovnávány na úrovni cen ze závodu a na hranici Společenství, a pokud jde o nezávislé klienty na trhu Společenství, v případě potřeby náležitě upravené.
(69) Na tomto základě byla u dovozů z Indie zjištěna existence podtržení cen. Úroveň podtržení, vyjádřená procentem průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství, se pohybovala od 3,47 % do 66,25 %. Vážený průměr rozpětí podtržení cen činil 17,69 %. Kromě toho byl v důsledku ztrát způsobených výrobnímu odvětví Společenství a snížených cen zjištěn také významně ztrátový prodej.
(70) Indický vyvážející výrobce tvrdil, že toto srovnání nebylo provedeno na náležité obchodní úrovni, protože převážná většina jeho vývozu do Společenství představovala tržby OEM (Original Equipment Manufacturers), zatímco výrobní odvětví Společenství je údajně zaměřeno hlavně na konečné uživatele a maloobchody.
(71) V první řadě je třeba poznamenat, že indická společnost definovala termín OEM v dosti širokém smyslu. Například do něj zahrnula také prodeje společnostem, které vyrábějí jiné výrobky než CD-R a které provádějí další prodej těchto CD-R pod svou vlastní obchodní značkou. Definice OEM, kterou použila indická společnost, neodpovídá definici, kterou obvykle používají orgány EU. Nicméně, i když by prodejům OEM byl dán široký smysl, který mu udělila indická společnost, byl by zjištěný vážený rozdíl podtržení průměrné ceny stále ještě významný, tj. asi 12 %.
3. Situace výrobního odvětví Společenství
a) Předběžná poznámka
i) Účinek nedávného praktikování dumpingu
Výrobní odvětví Společenství se stále ještě zotavuje z důsledků nedávného praktikování dumpingu při dovozu CD-R pocházejících z Tchaj-wanu. Vzhledem k tomu, že nařízení 1050/2002 [5], kterým se ukládají konečná opatření proti dovozům z Tchaj-wanu, vstoupilo v platnost až v poslední době (v červnu 2002), výrobní odvětví Společenství ještě nebylo s to se plně zotavit.
ii) Zahájení výroby CD-R ve Společenství
(72) Jak je zmíněno v nařízení Komise (ES) č. 2479/2001 ze dne 17. prosince 2001, kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo na dovoz zapisovatelných kompaktních disků pocházejících z Tchaj-wanu [6], první vlnu instalování nových evropských zařízení lze zjistit kolem roku 1997, který je proto třeba považovat za rok zahájení, s nevyhnutelně vysokými výrobními náklady na jednotku a nízkým využitím kapacity. V roce 1999, po dosažení slušného rozsahu výroby a značného snížení výrobních nákladů, byly vyhlídky pro toto odvětví příznivé. To přivábilo další investice a nové účastníky trhu. Dále je třeba připomenout mimořádnou situaci na trhu, zmíněnou v bodu odůvodnění 54. Zvýšení spotřeby Společenství bylo ve sledovaném období dramatické, což vysvětluje, proč řada ukazatelů, např. objem výroby a tržeb, vykazuje vysoký růst.
b) Výroba, kapacita a využití kapacity
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
(73) Vzhledem ke zvýšení spotřeby Společenství produkce CD-R ve výrobním odvětví Společenství ve sledované době neustále rostla, a to v průměru o 80 milionů jednotek ročně od roku 1998 do doby šetření. Tento růst byl zvlášť vysoký v letech 1999 a 2000 (+74 %) a od roku 2000 do roku 2001 (+30 %), avšak v době šetření se zpomalil (+4 %).
(74) Vývoj výrobní kapacity měl stejnou tendenci jako vývoj výroby. Od roku 1998 do doby šetření výrobní kapacita vzrostla na pětinásobek. Příčinou jejího zvýšení od roku 1998 do konce roku 1999 byly hlavně značné investice do strojů a zařízení, které byly provedeny v zahajovacím období a byly v souladu s překotným vzrůstem spotřeby. Od roku 2001 však byl růst kapacity omezený a lze ho vysvětlit hlavně investicemi do nahrazení strojního zařízení první generace novým a efektivnějším zařízením.
(75) Následkem souběžného vývoje výroby a kapacity se využití kapacity od roku 1998 do doby šetření zvýšilo o necelé tři procentní body.
c) Objem tržeb, prodejní ceny a faktory ovlivňující ceny, tržní podíly a růst
Tržby ve Společenství | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
Objem (v tis. jednotek) | 44621 | 124041 | 168594 | 279445 | 296743 |
Index | 100 | 278 | 378 | 626 | 665 |
Tržní podíly | 9,7 % | 10,6 % | 8,4 % | 11,4 % | 13,4 % |
Index | 100 | 109 | 86 | 117 | 138 |
Prodejní cena (EUR/tis. jednotek) | 997 | 941 | 633 | 417 | 406 |
Index | 100 | 94 | 63 | 42 | 41 |
(76) Objem tržeb výrobního odvětví Společenství se ve sledovaném období významně zvýšil. Od roku 1998 do doby šetření se objem tržeb výrobního odvětví Společenství zvýšil 6,6 krát, tj. o asi 250 mil. jednotek. Tento růst objemu tržeb je však třeba posuzovat z hlediska vývoje spotřeby Společenství, která se zvýšila ve sledovaném období o 1759 mil. jednotek. Je však třeba poznamenat, že zatímco se jejich objem v roce 2001 oproti roku 2000 zvýšil o 66 %, od roku 2001 do doby šetření se zvýšil jen o 6 %.
(77) Průměrné prodejní ceny výrobního odvětví Společenství se ve sledovaném období snížily o 59 %. Snížení bylo zvláště výrazné od roku 2000 do doby šetření, kdy se prodejní ceny snížily o 36 %.
(78) Analýza se při hodnocení faktorů ovlivňujících domácí ceny zaměřila hlavně na snížení poptávky od roku 2001 do doby šetření a na výrobní náklady. Vzhledem k tomu, že ceny subvencovaných dovozů byly na trhu Společenství velmi nízké, se má za to, že snižování poptávky samo o sobě nemělo převažující vliv na ceny, protože snižování ceny bylo způsobeno snížením nízkých cen dovozů z Tchaj-wanu po uložení antidumpingových opatření. Jak je uvedeno níže (v bodu odůvodnění 90), od roku 1998 do doby šetření výrobní náklady neustále klesaly. Normálně, za korektních tržních podmínek by takové snížení mělo přímý dopad na ziskovost. V tomto případě však tomu tak nebylo, přičemž, jak se uvádí v bodu odůvodnění 91, ziskovost byla kladná pouze jednou, v roce 1999, a zůstala záporná až do doby šetření.
(79) Od roku 1998 do doby šetření, kdy tržby výrobního odvětví Společenství představovaly 13,4 % spotřeby Společenství, získalo výrobní odvětví Společenství tržní podíl 3,7 procentních bodů.
d) Zásoby
(80) Zásoby CD-R vlastní výroby ke konci roku 1999 významně vzrostly a ještě vyšší úrovně dosáhly ke konci roku 2001. To je důsledkem té skutečnosti, že objem tržeb vzrostl o méně než se očekávalo. Během doby šetření představovaly zásoby, vyjádřené procentem výroby CD-R, až 15 %.
Zásoby | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
V tisících jednotek | 6976 | 18763 | 64724 | 66956 | 58817 |
Index | 100 | 269 | 928 | 960 | 843 |
(81) Vyvážející výrobce tvrdil, že ocenění zásob, které provedla Komise, je nesprávné, protože do svých údajů údajně zahrnula výši zásob tří společností spojených s tchajwanskými výrobci a že tyto společnosti zvýšily své zásoby CD-R vlastní výroby, aby absorbovaly velká množství CD-R dovezených z Tchaj-wanu před uložením antidumpingových opatření.
(82) Nejprve je třeba připomenout, že jedna ze společností zmíněných indickým vyvážejícím výrobcem nebyla zahrnuta do definice výrobního odvětví Společenství, protože nedostatečně spolupracovala v řízení.
(83) Pokud jde o další dvě společnosti zmíněné indickým výrobcem, zásoby CD-R vlastní výroby jedné z nich byly v době, kdy zahájila nákupy dotyčného výrobku, nejnižší za celou dobu od roku 1998 do doby šetření a její podíl na celkových vyčíslených zásobách výrobního odvětví Společenství je zanedbatelný. Proto se její zásoby CD-R vlastní výroby uměle nezvýšily jejími nákupy a navíc významně neovlivnily údaje o vývoji zásob výrobního odvětví Společenství.
(84) Pokud jde o třetí zmíněnou společnost, je třeba poznamenat, že ta vstoupila na trh CVD-R až v roce 2000 a dokud její výrobní zařízení nebyla v plném provozu, musela uspokojovat poptávku nakoupenými výrobky. To potvrzuje i ta skutečnost, že využití její výrobní kapacity bylo nejvyšší za celou sledovanou dobu, kdy začala nakupovat, takže neměla jinou možnost, než uspokojovat každou další poptávku prostřednictvím nákupu.
(85) Dále bylo tvrzeno, že jedna ze dvou zmíněných společností úmyslně snížila svou výrobu, aby absorbovala své nákupy tchajwanských CD-R vyrobených před uložením antidumpingových opatření.
(86) Je však třeba poznamenat, že nákupy této společnosti byly zahájeny značnou dobu před zahájením antidumpingového šetření na Tchajwanu (tj. v roce 2000, zatímco zahájení šetření bylo zveřejněno v roce 2001). Je proto nepravděpodobné, že tyto nákupy byly provedeny za účelem vyhnutí se placení antidumpingových cel a proto je třeba považovat je za způsob doplnění sortimentu výrobků obdobným výrobkem. Navíc tyto nákupy se od roku 2000 do roku 2001 snížily o více než 25 %.
(87) Konečně indický vyvážející výrobce tvrdil, že ačkoli zásoby výrobního odvětví Společenství vyjádřené procentem jeho výroby CD-R představovaly během doby šetření 15 %, v nařízení Komise (ES) 2479/2001 o uložení opatření vůči Tchaj-wanu, byl uveden za rok 2000 údaj 20 %, který znamená zlepšení výše zásob od roku 2000 do doby šetření o 25 %.
(88) V tomto ohledu sice došlo od roku 2000 do doby šetření k malému zvýšení, které má však daleko ke zvýšení o 25 % uvedenému vyvážejícím výrobcem; kromě toho je třeba poukázat na to, že údaje z obou šetření nejsou srovnatelné, protože definice výrobního odvětví Společenství není u obou těchto šetření stejná.
(89) Vzhledem ke všem výše uvedeným důvodům byla zmíněná tvrzení zamítnuta.
e) Výrobní náklady a ziskovost
(90) Celkové jednotkové výrobní náklady se od roku 1998 do doby šetření významně snížily (o 55 %). V důsledku zlepšení a jemného vyladění výrobního procesu bylo výrobní odvětví Společenství schopno neustále snižovat své výrobní náklady, které představovaly během doby šetření asi 80 % plných nákladů na produkci CD-R.
(91) Ziskovost výrobního odvětví Společenství se přes jeho úsilí o zvyšování jeho konkurenceschopnosti snižováním nákladů od roku 1998 do doby šetření snížila o 9 procentních bodů. Zpočátku se zvýšila - od roku 1998 do roku 1999, kdy byla shledána kladnou. Pak v roce 2000 opět klesla na ztrátovou úroveň, kterou měla v roce 2000 (tj. -1 %), v roce 2001 klesla o dalších 11 procentních bodů a v době šetření vykazovala ztrátovost v rozsahu 11 %. Proto ani významné snížení nákladů, k němuž došlo od roku 2000 do doby šetření (tj. o 30 %), nepostačovalo k vyrovnání snížení cen o 36 %, k němuž došlo v témž období.
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
Výrobní náklady (v ECU/EUR na CD) | 1,01 | 0,75 | 0,64 | 0,47 | 0,45 |
Index | 100 | 75 | 63 | 47 | 45 |
Ziskovost | -1,11 % | 19,93 % | -1,03 % | -12,59 % | -10,93 % |
f) Investice, výnosy investic, peněžní tok a schopnost získat kapitál
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
Investice (v tis. ECU/EUR) | 29410 | 58666 | 34586 | 12710 | 14317 |
Index | 100 | 199 | 118 | 43 | 49 |
Výnosy investic | -1 % | 27 % | -1 % | -19 % | -18 % |
Peněžní tok (v tis. ECU/EUR) | 8983 | 38643 | 20510 | 6667 | 6472 |
(92) Hlavní investice byly provedeny během roku 1998, v zahajovací fázi činnosti výrobního odvětví Společenství, v roce 1999 a během části roku 2000, kdy proběhla druhá investiční vlna, inspirovaná tehdejšími příznivými tržními podmínkami.
(93) Vzhledem k dramatickým změnám tržních podmínek a zvláště k poklesu tržních prodejních cen byla v roce 2000 realizace nových investičních rozhodnutí do velké míry odložena nebo zrušena, a to i přes další zvýšení spotřeby Společenství.
(94) Indický vyvážející výrobce tvrdil, že údaje o investicích nejsou v souladu s údaji o výrobě a kapacitě, které vykazují tendenci růstu. Navíc tvrdil, že uvedené údaje o investicích za dobu šetření udávají částku pouze 14 mil. EUR, zatímco podle odpovědi jednoho dodavatele strojního zařízení na nedůvěrný dotazník měl tento dodavatel sám prodat evropským výrobcům CD-R v době šetření zařízení za celkovou sumu 17 mil. EUR.
(95) Zaprvé je třeba připomenout, že vývoj investic a vývoj výroby se liší, protože mezi nákupem dotyčného zařízení a začátkem výroby je několikaměsíční posun. Kromě toho je zvýšení výroby také výsledkem seřízení a zlepšení výrobního procesu a nikoli nutně jen nového zařízení. Pokud jde o kapacitu, je třeba poznamenat, že kapacita použitá jako ukazatel újmy je technická kapacita, která je také v jednotlivých letech rozdílná následkem technických problémů a/nebo rozhodnutí vedení založených na tržních projekcích, aniž by to mělo jakýkoli dopad na počet strojních zařízení.
(96) Zadruhé, pokud jde o dodavatele, ověřovací návštěva v jeho prostorách ukázala, že údaje poskytnuté v jeho odpovědi na dotazník nelze přímo srovnávat s údaji o investicích výrobního odvětví Společenství a že jsou nesprávné, protože zaprvé zahrnují evropské klienty a nejen výrobce výrobního odvětví Společenství, a zadruhé zahrnují nejen prodej výrobcům CD-R, ale také prodej dalším klientům, zejména výrobcům optických disků.
(97) Výnos investic vyjádřený jako vztah mezi čistými zisky výrobního odvětví Společenství a čistou účetní hodnotou jeho investic sledoval trend ziskovosti a snížil se z -1 % v roce 1998 na -18 % během doby šetření.
(98) Peněžní toky výrobního odvětví Společenství, i když byly kladné, nebyly dostatečné ke krytí odpisů, hodnotových korekcí a nákupů. Od roku 1999 se přitom peněžní tok neustále snižoval.
(99) Šetřením bylo zjištěno, že ve sledovaném období se pro výrobní odvětví Společenství stalo stále obtížnější opatřovat si kapitál, v důsledku jeho finanční situace, a zejména jeho zhoršené ziskovosti.
g) Zaměstnanost, produktivita a mzdy
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
Zaměstnanost | 409 | 658 | 885 | 967 | 984 |
Index | 100 | 161 | 216 | 236 | 241 |
Průměrné náklady na zaměstnance (v tis. ECU/EUR) | 30 | 33 | 34 | 34 | 39 |
Index | 100 | 108 | 114 | 114 | 129 |
Produktivita (počet CD na zaměstnance) | 185 | 262 | 338 | 403 | 410 |
Index | 100 | 141 | 182 | 217 | 221 |
(100) Zaměstnanost na dotyčný výrobek se za sledované období více než zdvojnásobila. Toto zvýšení bylo spojeno s instalováním nové kapacity. Produktivita na zaměstnance v období od roku 1998 do doby šetření neustále rostla a zvýšila se od roku 1998 na dvojnásobek. Průměrná mzda na zaměstnance se za sledované období zvýšila o 29 %.
h) Rozsah subvence
(101) Při uvážení velkého objemu a nízkých cen dovozů z Indie nelze považovat vliv subvence na výrobní odvětví Společenství za zanedbatelný.
4. Závěr o újmě
(102) Během sledované doby objem dovozů z Indie při nízkých cenách významně vzrostl. Jejich tržní podíl se zvýšil z nuly na 9 %, ačkoli indické dovozní ceny od roku 1998 do roku 1999 vzrostly, následně pak klesaly, ne však na úrovně roku 1998. Je na místě poznamenat, že tento růst indického dovozu a pokles prodejní ceny byly zvláště výrazné v době od roku 2000 do doby šetření. Objemy dovozu se v té době zdesateronásobily a dovozní ceny klesly o 59 %, přičemž v době šetření podtrhly prodejní ceny výrobního odvětví Společenství (které byly ztrátové) v průměru asi o 17,7 %.
(103) Některé ekonomické ukazatele situace výrobního odvětví Společenství, zejména výroba CD-R, instalovaná výrobní kapacita a využití kapacity, objem tržeb, tržní podíl, výrobní náklady, zaměstnanost a produktivita vykázaly za sledovanou dobu pozitivní výsledky. Tyto pozitivní výsledky však byly víc než vyrovnány řadou jiných ukazatelů, které se během této doby dramaticky zhoršily, zejména průměrné prodejní ceny, zásoby, investice, výnosy investic a peněžní tok.
(104) Snížení výrobních nákladů spojené se zvýšením produktivity umožnilo výrobnímu odvětví Společenství v roce 1999 dosáhnout ziskovosti, avšak další snižování nákladů nepostačovalo ke kompenzování výrazného snížení prodejních cen, které vedlo v době šetření k podstatným finančním ztrátám.
(105) Vezmou-li se v úvahu všechny výše uvedené faktory, zejména skutečnost, že výrobnímu odvětví Společenství bylo zabráněno mít prospěch ze svého snižování nákladů, že programy investování do CD-R byly významně omezeny následkem trendů poklesu prodejních cen, že stlačené prodejní ceny výrobního odvětví Společenství byly podtrženy indickými dovozy a finančními ztrátami během doby šetření, má se za to, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu.
F. PŘÍČINA ÚJMY
1. Úvod
(106) Podle čl. 8 odst. 6 a 7 základního nařízení bylo prozkoumáno, zda subvencované dovozy CD-R pocházející z Indie způsobily výrobnímu odvětví Společenství újmu v rozsahu, který lze klasifikovat jako podstatný. Kromě subvencovaných dovozů byly prozkoumány také další známé faktory, které mohly současně poškozovat výrobní odvětví Společenství, aby bylo zajištěno, že taková možná újma způsobená těmito jinými faktory nebude připisována subvencovaným dovozům.
(107) Při analýze tohoto příčinného vztahu je třeba mít na paměti, že dříve byl přijat názor, že podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství způsobily dovozy pocházející z Tchaj-wanu. Dobou tchajwanského šetření byl kalendářní rok 2000 a prozatímní opatření v oblasti dovozů pocházejících z Tchaj-wanu byla přijata v prosinci 2001. Dovozy z Indie však byly přítomny na trhu Společenství ve významných objemech v roce 2001 a v době šetření, jinými slovy hned po době šetření provedeném pro účel tchajwanského řízení. Vzhledem k tomuto časovému vývoji je třeba závěry v současném případě chápat v souvislosti se závěry tchajwanského řízení.
2. Účinek subvencovaných dovozů
(108) Spotřeba CD-R ve Společenství ve sledovaném období dramaticky vzrostla, a to ze 459 mil. CD-R v roce 1998 na 2218 mil. CD-R v době šetření. Tržby výrobního odvětví Společenství rostly podobným tempem, zatímco subvencované dovozy pocházející z Indie se ve stejné době významně více zvýšily a dosáhly v době šetření 196 mil. jednotek, což odpovídá zvýšení tržního podílu z nuly na 9 %. V témž období zvýšilo výrobní odvětví Společenství svůj tržní podíl o pouze 3,7 procentních bodů, tj., z 9,7 % na 13,4 %, což odpovídá tržbám za 297 mil. jednotek v době šetření. Navíc dovozy z Indie převzaly část tržního podílu ztraceného Tchaj-wanem po uložení prozatímních cel Tchaj-wanu v prosinci 2001.
(109) Ačkoli indické dovozní ceny ve sledovaném období vzrostly, je třeba mít na paměti, že objemy dovozu z Indie nebyly významné až do konce roku 2000, kdy se objem dovozu začal značně zvyšovat. Od roku 2000, kdy indický dovoz poprvé dosáhl 1 % spotřeby Společenství, do doby šetření, kdy představoval 9 % spotřeby Společenství, indické dovozní ceny klesly o 59 %. Podle údajů Eurostatu byly indické dovozní ceny v roce 2001 až 32 % pod úrovní prodejních cen výrobního odvětví Společenství. V době šetření byly stále ještě 18 % níž pod úrovní prodejních cen výrobního odvětví Společenství a zjištěný vážený průměr rozpětí podtržení cen představoval přibližně 17,7 %.
(110) Navíc, i když indické dovozní ceny vzrostly od roku 2001 do doby šetření asi o 17 %, je třeba mít na paměti, že tento vzrůst nepostačoval ke kompenzaci prudkého poklesu cen o 65 %, k němuž došlo od roku 2000 do roku 2001. Výsledný celkový cenový trend vykazuje značný pokles, což prokazuje, i při přihlédnutí k významnému zvýšení spotřeby Společenství, negativní dopad na trh. Kromě toho chování cen dovolilo indickým dovozům získat během dvou let devítiprocentní podíl trhu Společenství.
(111) Indický vyvážející výrobce nesouhlasil s touto analýzou a zdůraznil, že indický dovoz se stal významným až po roce 2000 a že od roku 2000 do doby šetření získalo výrobní odvětví Společenství 5 procentních bodů tržního podílu. Dále popíral skutečnost, že od roku 2000 do doby šetření indické ceny klesly o 59 % a tvrdil, že tento pokles byl uměle podhodnocen použitím údajů Eurostatu. Ze stejných důvodů zpochybňoval pokles indických prodejních cen v roce 2001 oproti roku 2000 o 65 %.
(112) Je sice pravda, že od roku 2000 do doby šetření se tržní podíl výrobního odvětví Společenství zvýšil o pět procentních bodů, avšak indický tržní podíl se v témž období zvýšil více, a to o 8 procentních bodů. Pokud jde o cenu, bylo v bodu odůvodnění 63 konstatováno, že i když se vezmou v úvahu údaje vyvážejícího výrobce samého, snížení jeho cen od roku 2000 do roku 2001 a od roku 2001 do doby šetření, jsou výsledná čísla velmi blízko k výsledkům zjištěným na základě údajů Eurostatu. Vzhledem k tomu, že použití údajů tohoto výrobce by cenovou tendenci významně nezměnilo, bylo jeho tvrzení z tohoto důvodu zamítnuto.
(113) Proto byl přijat závěr, že od roku 2000 vyvíjely dovozy z Indie významný tlak na snížení cen na trhu Společenství a že tyto levné subvencované dovozy měly podstatný negativní dopad na situaci výrobního odvětví Společenství, charakterizovanou ztrátami a z toho vyplývajícím zpomalením investování.
3. Vliv dalších faktorů
a) Vývoj spotřeby
(114) Za sledovanou dobu se spotřeba Společenství zvýšila asi o 1759 mil. jednotek. Vývoj spotřeby tedy nepřispěl k újmě způsobené výrobnímu odvětví Společenství.
b) Dovozy z jiných třetích zemí
(115) Byla posouzena otázka, zda k újmě utrpěné výrobním odvětvím Společenství mohly vést nebo přispět i jiné faktory než subvencované dovozy z Indie, a zejména, zda k této škodlivé situaci mohly přispět dovozy z jiných zemí než z Indie.
i) Tchaj-wan
(116) Pokud jde o dovozy z jiných zemí, nařízením (ES) č. 1050/2002 již bylo stanoveno, že dovozy obdobného výrobku z Tchaj-wanu byly dumpingové a v letech 1997-2000 způsobily výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu. Dovozy z Tchaj-wanu ještě dále rostly od roku 2000 do roku 2001 a mírně poklesly od roku 2001 do doby šetření. Dobou šetření antidumpingového řízení, které vedlo k zavedení antidumpingových opatření na dovozy CD-R pocházejících z Tchaj-wanu, byl sice rok 2000, avšak vzhledem k tomu, že prozatímní cla byla uložena teprve v prosinci 2001, nelze vyloučit, že dovozy z Tchaj-wanu byly ještě do prosince 2001 také dumpingové a proto tvořily část újmy způsobené výrobnímu odvětví Společenství od roku 2000 do části doby šetření.
(117) Indický spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že na trhu Společenství určují cenu tchajwanští výrobci, a že tato indická firma je nucena se jim přizpůsobit. Indické dovozní ceny se však snížily v takové míře, že indické dovozy nejenže byly schopny čelit tchajwanské konkurenci, ale také od roku 2000 do doby šetření získat více než osmiprocentní tržní podíl a převzít část tržního podílu, který Tchaj-wan ztratil od roku 2001 do doby šetření. Na trhu charakterizovaném transparentností a pružností cen měly nízké ceny indických dovozů významný vliv na cenovou situaci ve Společenství. Proto, ačkoli dovozy z Tchaj-wanu ve sledované době ovlivňovaly trh Společenství alespoň do prosince 2001, nebyly takové, že by byly s to překrýt příčinnou souvislost mezi subvencovanými dovozy z Indie a výslednou újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
(118) Tatáž společnost tvrdila také to, že pokles cen v roce 2001 byl důsledkem velkého objemu dovozu tchajwanských CD-R v posledním čtvrtletí roku 2001, a to jednak vzhledem k vyhlídce na pravděpodobné uložení antidumpingových cel na tchajwanský dovoz, jednak proto, že tchajwanští vývozci vyvezli velké objemy CD-R, které se kvůli nízké úrovni jejich technických charakteristik měly právě stát zastaralými.
Tato otázka byla prozkoumána na základě měsíčních statistik Eurostatu.
Na základě údajů Eurostatu v tunách bylo zjištěno, že objemy dovezené každý měsíc z Tchaj-wanu od září do prosince 2001 byly dvakrát vyšší než měsíční objemy dovezené v pěti předchozích měsících, tj. od dubna do srpna 2001. Na základě údajů Eurostatu převedených na počty jednotek bylo zjištěno, že počet CD-R dovezených do Společenství z Tchaj-wanu měsíčně byl od září do prosince o 72 % vyšší než od dubna do srpna. Jednotková cena za kus byla však podle tohoto zjištění v průměru o 15 % vyšší během posledních čtyř měsíců roku 2001 než od dubna do srpna 2001. Proto, ačkoli objemy od září do prosince 2001 vzrostly, byly tyto dovozy uskutečněny také při vyšších cenách. Toto konkrétní zvýšení objemu od září do prosince 2001 není s to vyvrátit příčinnou souvislost mezi subvencovanými dovozy z Indie a újmou utrpěnou výrobním odvětvím Společenství.
Indický vyvážející výrobce rovněž tvrdil, že sortiment výrobků tchajwanského dovozu se od září 2001 náhle změnil a že podíl výrobků zasílaných bez obalu se více než zdvojnásobil na úkor podílu výrobků v obalech, což vedlo k ještě vyšším objemům a k nižším jednotkovým cenám. Tato hypotéza je však neopodstatněná, protože tato společnost sama uváděla, že toto zvýšení tchajwanského dovozu bylo provedeno za účelem likvidace zásob výrobků, u nichž je pravděpodobné, že se stanou zastaralými. Tyto výrobky tedy musely být vyrobeny a tedy také prodány před zářím 2001, a pokud ke změně struktury balení skutečně došlo, je pak pravděpodobné, že k ní došlo v době několika měsíců před zářím 2001. Nejdůležitější však je, že nebyl předložen žádný důkaz potvrzující tuto změnu modelu vývozu. Tento argument byl proto zamítnut.
ii) Další třetí země
(119) Pokud jde o jiné země než o Tchaj-wan a Indii, objem jejich vývozu se od roku 1998 do doby šetření zvýšil jen v malé míře (o 3 %). Těmito dalšími vyvážejícími zeměmi jsou Japonsko, Hongkong, Švýcarsko, Čína a Singapur, jejichž tržní podíly v době šetření představovaly v souhrnu jen 10 % trhu Společenství.
(120) Dovoz z Japonska, který byl tradičně významný vzhledem ke skutečnosti, že výrobní proces CD-R vynalezly dvě japonské společnosti (Sony a Tai Yuden) spolu s firmou Philips, klesl během doby šetření o 20 % a Japonsko se stalo pouze třetím nejvýznamnějším dovozcem na trh Společenství. Objemem daleko zaostalo za dovozem z Tchaj-wanu a Indie.
Dovoz (v tis.jednotek) | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
Tchaj-wan (podle nařízení (ES) č. 1050/2002) | 111447 | 612539 | 1248133 | 1545258 | 1262327 |
Index | 100 | 550 | 1120 | 1387 | 1133 |
Jiné třetí země | 227330 | 296673 | 702865 | 220675 | 233546 |
Index | 100 | 131 | 309 | 97 | 103 |
Z toho:
Japonsko | 80089 | 128640 | 195903 | 59549 | 63916 |
Index | 100 | 161 | 245 | 74 | 80 |
Hongkong | 2414 | 6536 | 8678 | 29457 | 42210 |
Index | 100 | 271 | 359 | 1220 | 1748 |
Švýcarsko | 5086 | 8204 | 18139 | 40874 | 39316 |
Index | 100 | 161 | 357 | 804 | 773 |
Čína | 845 | 3746 | 12352 | 25208 | 33793 |
Index | 100 | 443 | 1461 | 2982 | 3998 |
Singapur | 53267 | 71220 | 56863 | 29587 | 20248 |
Index | 100 | 134 | 107 | 56 | 38 |
(121) Tržní podíl dovozů pocházejících ze třetích zemí, kromě Tchajwanu a Indie, se od roku 1998 do doby šetření snížil o 39 procentních bodů, a to na 11 %. Proto dovozy z těchto zemí nemohly překrýt příčinnou souvislost mezi subvencovanými dovozy a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
Tržní podíly | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
Tchaj-wan (podle nařízení (ES) č. 1050/2002) | 24 % | 52 % | 62 % | 63 % | 57 % |
Index | 100 | 215 | 255 | 259 | 234 |
Jiné třetí země | 50 % | 25 % | 35 % | 9 % | 11 % |
Index | 100 | 51 | 70 | 18 | 21 |
Z toho:
Japonsko | 17 % | 11 % | 10 % | 2 % | 3 % |
Index | 100 | 63 | 56 | 14 | 17 |
Hongkong | 1 % | 1 % | 0 % | 1 % | 2 % |
Index | 100 | 106 | 82 | 228 | 362 |
Švýcarsko | 1 % | 1 % | 1 % | 2 % | 2 % |
Index | 100 | 63 | 81 | 150 | 160 |
Čína | 0 % | 0 % | 1 % | 1 % | 2 % |
Index | 100 | 173 | 333 | 556 | 827 |
Singapur | 12 % | 6 % | 3 % | 1 % | 1 % |
Index | 100 | 52 | 24 | 10 | 8 |
Ceny dovozů pocházejících ze třetích zemí, na které se antidumpingová opatření nevztahují, se snížily od roku 1998 do doby šetření o 22 %, i když výše poklesu je u každé z nich jiná. Průměrná cena některých třetích zemí je sice nižší než indické ceny, avšak indické průměrné ceny jsou v průměru o 34 % nižší než průměrné ceny dovozů pocházejících z jiných třetích zemí kromě Tchaj-wanu. Posuzujeme-li konkrétněji průměrné ceny dovozů pocházejících z Hongkongu, Švýcarska a Číny, u nichž byly v době šetření zjištěny nižší ceny než u Indie, je třeba si všimnout, že objem indických dovozů je 5 až 6 krát vyšší než objem dovozů každé z těchto tří zemí. Kromě toho připomínáme, že tyto tři země měly malý tržní podíl během celé sledované doby a v době šetření jednotlivě držely tržní podíl 2 %, který z hlediska objemů dovozů z Tchaj-wanu a Indie není dostatečně významný k ovlivnění trhu Společenství.
Průměrná cena dovozů (v eurech/tis. jednotek) | 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
Tchaj-wan (podle nařízení (ES) č. 1050/2002) | 563 | 436 | 312 | 246 | 258 |
Index | 100 | 78 | 55 | 44 | 46 |
Jiné třetí země | 653 | 623 | 210 | 544 | 507 |
Index | 100 | 95 | 32 | 83 | 78 |
Z toho:
Japonsko | 1196 | 886 | 421 | 1149 | 999 |
Index | 100 | 74 | 35 | 96 | 84 |
Hongkong | 387 | 606 | 528 | 132 | 146 |
Index | 100 | 157 | 137 | 34 | 38 |
Švýcarsko | 643 | 538 | 261 | 205 | 212 |
Index | 100 | 84 | 41 | 32 | 33 |
Čína | 928 | 694 | 296 | 205 | 218 |
Index | 100 | 75 | 32 | 22 | 23 |
Singapur | 388 | 353 | 278 | 378 | 511 |
Index | 100 | 91 | 72 | 98 | 132 |
c) Vývozní činnost výrobního odvětví Společenství
| 1998 | 1999 | 2000 | 2001 | Doba šetření |
Vývoz (v tis. jednotek) | 5246 | 15332 | 27739 | 28678 | 28180 |
Index | 100 | 292 | 529 | 547 | 537 |
(122) Objem vývozu se během sledovaného období zvýšil, od roku 2000 je však stabilní. Vzhledem k tomu, že vývoz CD-R do třetích zemí je nadále poměrně málo významnou činností výrobního odvětví Společenství (během doby šetření představoval 9 % prodeje vlastních CD-R nezávislým klientům ve Společenství), má se za to, že tato vývozní činnost pravděpodobně nepřispěla k újmě utrpěné výrobním odvětvím Společenství.
d) Nákupy z jiných třetích zemí
(123) Je třeba připomenout, že ve sledované době výrobní odvětví Společenství nedováželo dotyčný výrobek z Indie.
(124) Šetření ukázalo, že během sledované doby výrobní odvětví Společenství nakupovalo CD-R z jiných zdrojů za účelem reagování na tržní poptávku. Celkové nákupy představovaly v roce 199840 % celkových tržeb, avšak v době šetření jen 31 % celkových tržeb.
(125) Bylo zjištěno, že objem nakoupených CD-R se v poměru k objemu vlastní produkce výrobního odvětví Společenství snížil. Kromě toho, vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství prodávalo jak CD-R vlastní výroby, tak nakoupené CD-R za stejnou cenu, a vzhledem k tomu, že neexistuje žádný důkaz o tom, že nákupní cena pro výrobní odvětví Společenství byla vyšší než výrobní náklady, nemohla skutečnost, že některé CD-R byly předtím nakoupeny vedle výroby vlastních CD-R, významně přispět k újmě utrpěné výrobním odvětvím Společenství.
(126) Nákupy byly provedeny hlavně k nahrazení chybějící výrobní kapacity v jednotlivých obdobích, zvláště proto, že jedna ze společností zahrnutých v definici výrobního odvětví Společenství vstoupila na trh až v roce 2000 a musela uspokojit poptávku nakoupenými výrobky před uvedením svého výrobního zařízení do plného provozu. Nákupy je třeba chápat také jako důsledek akcionářských vztahů mezi některými společnostmi Společenství a společnostmi ve třetích zemích.
(127) Vzhledem k výše uvedenému neměly nákupy výrobního odvětví Společenství z jiných zemí než z Indie takovou povahu, aby mohly překrýt příčinnou souvislost mezi subvencovanými dovozy z Indie a újmou, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo.
(128) Indický vyvážející výrobce tvrdil, že skutečnost, že výrobní odvětví Společenství nakoupilo CD-R v množství rovnajícím se 31 % celkových tržeb je v rozporu s tvrzením, že výrobní odvětví Společenství je životaschopné. Poukázal na to, že podle údajů antidumpingového řízení ohledně Tchaj-wanu představoval tento podíl v roce 2000 jen 22,1 %.
(129) Je však třeba připomenout, že rozsah výrobního odvětví Společenství není v tomto šetření stejný, jaký byl v šetření ohledně Tchaj-wanu. Dvě společnosti, které mají majetkové vztahy se zahraničními společnostmi, patří do výrobního odvětví Společenství, zatím co v šetření ohledně Tchaj-wanu do něj nepatřily. Dále je třeba připomenout, že v šetření ohledně Tchaj-wanu tento podíl v roce 1998 vzrostl na 44 % a v letech 1997-2000 představoval v průměru 33 %. Proto má výše nákupů v současném šetření stejný rozsah, jaký měla v šetření ohledně Tchaj-wanu.
(130) Jak je vysvětleno výše, v každém případě se nakoupené CD-R prodávaly za stejnou cenu, za jakou se prodávaly CD-R vlastní výroby a nemohly se podílet na újmě, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
e) Konkurence jiných paměťových médií
(131) Šetření prokázalo, že konkurence jiných paměťových médií, zejména DVD a/nebo CD-RW byla v době šetření ještě velmi omezená, a tedy neměla žádný významný vliv na prodejní ceny dotyčného výrobku.
f) Celosvětová nadměrnost kapacity
(132) Bylo analyzováno, zda mohla újmu výrobnímu odvětví Společenství způsobit celosvětová nadměrnost kapacity. Ačkoli se uznává, že nabídka CD-R za sledovanou dobu celosvětově převýšila poptávku, je třeba připomenout, že výrobní odvětví Společenství bylo ještě zaměřeno hlavně na trh Společenství, kde byla kapacita ještě pod úrovní poptávky. Je proto nepravděpodobné, že celosvětově nadměrná kapacita způsobila újmu výrobnímu odvětví Společenství. Kdyby však přesto měla být považována za příčinu újmy utrpěné výrobním odvětvím Společenství, šetření ukázalo také to, že celosvětová nadměrná kapacita existovala již v letech 1999, 2000 a 2001, kdy indická společnost vstoupila na trh instalováním rozsáhlé kapacity a zahájením výroby. Proto vliv rozsáhlého indického dovozu na trh Společenství za těchto okolností zhoršil situaci na trhu Společenství.
g) Vrácení státní podpory
(133) Indický vyvážející výrobce tvrdil, že skutečnost, že jeden navrhovatel nedosáhl ziskovosti, může vyplývat z jeho povinnosti vrátit státní podporu podle rozhodnutí Komise 2000/796/ES ze dne 21. června 2000 o státní podpoře poskytnuté Německem společnosti CDA Compact Disc Albrechts GmbH, Durynsko [7]. Je však třeba poznamenat, že údaje uvedené v bodu odůvodnění 91 a použité pro účely této analýzy nejsou tímto rozhodnutím Komise ovlivněny. Kdyby vrácení státní podpory mělo být bráno v úvahu, byla by finanční situace dotyčné společnosti horší.
h) Poplatky za autorská práva
(134) Poplatky za autorská práva jako prvek výrobních nákladů pochopitelně ovlivňují ziskovost všech výrobců CD-R. Zaprvé je však třeba poznamenat, že jak vyvážející výrobce, tak výrobci ve výrobním odvětví Společenství mají řádné povolení majitelů autorských práv a musí platit příslušné poplatky. To však samo nemůže vysvětlit rozdíl v ceně u indických CD-R a CD-R vyrobených výrobním odvětvím Společenství, ani finanční ztráty výrobního odvětví Společenství. Zadruhé, ziskovost výrobního odvětví Společenství představovala v roce 1999 přibližně 20 %, v době, kdy autorské poplatky již byly splatné, avšak předtím, než vyvážející výrobce zahájil své vývozy do Společenství. Autorské poplatky samy proto nemohly způsobit újmu. Konečně, jako je tomu u všech ostatních nákladů spojených s výrobou CD-R, skutečnost, že subvencované dovozy vyvíjely tlak na snižování cen, mohla bránit výrobnímu odvětví Společenství v přenášení nákladů na autorské poplatky na spotřebitele. To však bylo v tomto případě důsledkem újmy a ne její příčinou. Vzhledem k tomu nelze placení autorských poplatků považovat za okolnost vyvracející příčinnou souvislost mezi subvencovanými dovozy z Indie a újmou, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo.
i) Jiné faktory
(135) Některé strany tvrdily, že dotyčná újma mohla vyplynout z údajného zneužití dominantního postavení. Toto tvrzení však nebylo potvrzeno žádným formálním rozhodnutím na základě šetření vedeného příslušnými orgány, a proto nemůže být akceptováno.
(136) Indický vyvážející výrobce tvrdil, že výroba CD-R není ve Společenství životaschopná v důsledku vysokých výrobních nákladů a zvláště vysokých nákladů na pracovní síly. Je na místě připomenout, že jednotkové výrobní náklady výrobního odvětví Společenství se od roku 1998 do doby šetření snížily o 59 % a že výrobní odvětví Společenství bylo v roce 1999 ziskové, tj. v době, kdy uvedená indická společnost ještě na trhu Společenství nebyla a přesto, že výrobní náklady Společenství byly v té době o 68 % vyšší než v době šetření.
Dále lze připomenout, že výrobní proces je ve Společenství i v Indii stejný, zejména proto, že indický výrobce používá evropské strojní zařízení a také některé suroviny dovezené ze Společenství.
Pokud jde o rozdíly v nákladech na pracovní síly, šetření ukázalo, že výroba CD-R je kapitálově intenzívní, a protože je plně automatizovaná, nevyžaduje mnoho pracovních sil. Vlastně jen poslední stadium výrobního procesu, tj. balení, vyžaduje pracovní síly, avšak jen v omezeném rozsahu. Připomeňme rovněž, že produktivita zaměstnanců výrobního odvětví Společenství se ve sledovaném období zdvojnásobila.
Konečně je třeba poznamenat, že v poslední době některé tchajwanské společnosti začaly vyrábět CD-R ve Společenství, což naznačuje, že tato výroba ve Společenství je pravděpodobně životaschopná a zisková bez ohledu na náklady na pracovní síly, jestliže bude na trhu Společenství obnovena korektní hospodářská soutěž. Proto se uvedené tvrzení zamítá.
Tatáž společnost tvrdila také to, že pokles cen na trhu Společenství způsobila ta skutečnost, že spotřební cyklus CD-R dosáhl zralého stadia, charakterizovaného klesajícími cenami, klesajícími výrobními náklady a vstupem dalších konkurentů na tento trh.
Ačkoli spotřební cyklus CD-R může vysvětlit část poklesu cen, během šetření se ukázalo, že nízké ceny indických dovozů měly na tomto trhu, charakterizovaném transparentností a cenovou pružností, významný vliv.
(137) Indický spolupracující vyvážející výrobce také tvrdil, že výrobní odvětví Společenství vstoupilo na trh CD-R příliš pozdě, v době, kdy prodejní ceny již klesly.
Je třeba poznamenat, že indický vyvážející výrobce sám zahájil výrobu CD-R daleko později než výrobní odvětví Společenství a logicky měl čelit ještě větším potížím při vstupu na tento trh v době, kdy ceny již byly nízké a kdy všichni konkurenti svou zahajovací etapu již ukončili. Tento argument byl proto zamítnut.
(138) Tatáž indická společnost tvrdila, že výrobní odvětví Společenství je příliš rozdrobené a není schopno dosahovat úspory z rozsahu, protože jde o malé výrobní jednotky. Je však pozoruhodné, že jedna ze dvou společností, které považuje indický výrobce ve svých připomínkách za největší společnosti a tudíž samy o sobě schopné dosahovat úspory z rozsahu, podpořila stížnost, spolupracovala v šetření a bylo u ní zjištěno, že utrpěla újmu podobně jako ostatní výrobci, kteří jsou součástí výrobního odvětví Společenství. Pokud jde konkrétněji o úspory z rozsahu a/nebo lepší podmínky, které by indický výrobce údajně byl schopen dosahovat pro své nákupy surovin, informace poskytnuté dodavateli surovin a/nebo strojního zařízení během ověřovacích návštěv to nemohly potvrdit. Argument úspor z rozsahu byl proto zamítnut.
(139) Dále je třeba připomenout, že výrobní odvětví Společenství je nové, protože jak bylo uvedeno v nařízení (ES) č. 2479/2001, zahájilo výrobu teprve v roce 1997. Od počátku trpělo újmu, která mu byla způsobena nejprve dumpingovými dovozy z Tchaj-wanu, jak je uvedeno ve výše uvedeném nařízení, a později muselo čelit cenovému tlaku vyvíjenému indickými dovozy.
4. Závěr o příčině
(140) Vzhledem k výše uvedenému se přijímá závěr, že podstatná újma výrobnímu odvětví Společenství, která je charakterizována snížením prodejních cen, investic, výnosu investic a peněžního toku, jakož i významnými ztrátami, byla způsobena dotyčnými subvencovanými dovozy. Vliv jiných faktorů, zejména dovozu z Tchaj-wanu a spotřebního cyklu dotyčného výrobku, na negativní vývoj prodejních cen výrobního odvětví Společenství byl pouze částečný a nebyl s to překrýt příčinnou souvislost mezi subvencovanými dovozy z Indie a újmou, kterou tím utrpělo výrobní odvětví Společenství.
(141) Na základě výše uvedené analýzy, která náležitě rozlišila a oddělila účinky všech známých faktorů na situaci výrobního odvětví Společenství od škodlivých důsledků subvencovaných dovozů, se vyslovuje závěr, že tyto jiné faktory jako takové nevyvrací skutečnost, že odhadnutou újmu je třeba připsat subvencovaným dovozům.
G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Předběžná poznámka
(142) Byla prozkoumána otázka, zda přes závěr o existenci škodlivého subvencování existují podstatné důvody, které by mohly vést k závěru, že v tomto případě není v zájmu Společenství přijmout opatření. Za tímto účelem a v souladu s čl. 31 odst. 1 základního nařízení a na základě všech předložených důkazů byl posouzen účinek možných opatření na všechny zájmy, jichž se toto řízení týká, a také důsledky nepřijetí opatření.
(143) Za účelem odhadnutí pravděpodobného dopadu přijetí nebo nepřijetí opatření byly vyžádány informace ode všech zainteresovaných účastníků. Dotazníky byly zaslány pěti navrhovatelům z řad výrobců Společenství, osmnácti dalším společnostem, které jsou známy jako výrobci ve Společenství, jednomu sdružení spotřebitelů a devíti dodavatelským společnostem. Kromě zmíněných pěti navrhovatelů z řad výrobců Společenství poslali dostačující odpovědi také čtyři další výrobci. Čtyři dodavatelé odpověděli na dotazník a sdružení spotřebitelů poslalo své stanovisko.
(144) Vzhledem k velkému počtu dovozců ve Společenství a za účelem usnadnění rozhodnutí Komise o tom, zda je nutné výběrové šetření, byli všichni nezávislí dovozci nebo jejich zástupci požádáni, aby se ohlásili do 15 dní od zahájení řízení a poskytli základní informace o svých dovozech na trh Společenství a o dalším prodeji na tento trh. Přihlásily se dvě společnosti a poskytly požadované informace. K doplnění těchto informací jim byl zaslán dotazník, na který však ani jedna z nich nedala odpověď.
(145) Tyto odpovědi a stanoviska byly základem pro analýzu zájmů Společenství.
2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(146) Je třeba připomenout, že výrobci Společenství byli již v minulosti významně poškozeni dovozy CD-R z Tchaj-wanu, jak je uvedeno v nařízení (ES) č. 1050/2002. V roce 2000 pět evropských výrobců zcela skončilo s výrobou CD-R a dva další učinili totéž v roce 2001.
(147) Výrobní odvětví Společenství bylo životaschopné a je schopné zásobovat velkou část trhu pro výrobek, který představuje základní datový nosič pro velký počet uživatelů počítačů.
(148) Je třeba také poznamenat, že výroba paměťových médií je oblastí, která má technický význam pro Společenství jako celek. Výrobní technologie a zkušenosti získané výrobním odvětvím Společenství ve výrobě CD-R jsou a nadále budou základnou pro další inovace ve výrobě jiných souvisejících výrobků paměťových médií. Pro výrobní odvětví Společenství je zachování životaschopnosti v odvětví CD-R ekonomickým předpokladem pro účast na rostoucím trhu s dalšími paměťovými médii. Mezi dotyčným výrobkem a jinými výrobky - datovými paměťovými médii, např. CD-RW a DWD, existují důležité synergie v oblasti tržeb. Proto je velmi důležité, aby výrobní odvětví Společenství nabízelo dotyčný výrobek svým klientům a rozšířilo škálu svých výrobků.
(149) Vzhledem k závěrům o situaci výrobního odvětví Společenství popsaným v bodech odůvodnění 102 až 105, zvláště pokud jde o utrpěné ztráty, se má za to, že při absenci opatření proti škodlivému subvencování by se finanční situace výrobního odvětví Společenství pravděpodobně zhoršila, a je pravděpodobné, že výroba ve Společenství by se snížila a že uživatelé/spotřebitelé by byli významně a v rostoucí míře závislí na dovozu.
(150) Nepřijetí konečných opatření v současném řízení by přitížilo zhoršující se situaci výrobního odvětví Společenství, charakterizované ztrátami a z toho vyplývajícím zpomalením investování. Rovněž by podkopalo efektivnost antidumpingových opatření uložených na dovozy téhož výrobku pocházejícího z Tchaj-wanu. To značně ohrožuje další existenci tohoto odvětví. Jestliže by toto odvětví bylo nuceno ukončit výrobu, Společenství by bylo téměř zcela závislé na zdrojích dodávek ze třetích zemí v rychle se rozvíjející oblasti zvyšujícího se technologického významu. Protože cílem přijetí vyrovnávacích opatření je obnovit korektní hospodářskou soutěž na trhu Společenství, bylo by to v zájmu výrobního odvětví Společenství, které přes utrpěnou újmu v zásadě prokázalo svou životaschopnost.
(151) Konečně, vyrovnávací cla ve spojení s pokračujícím úsilím o snížení výrobních nákladů mohou jen pomoci výrobnímu odvětví Společenství k zotavení se z finančních ztrát, což je předpoklad pro účast na rostoucím trhu jiných paměťových médií.
3. Zájmy dalších výrobců Společenství
(152) Ti tři výrobci Společenství, kteří nebyli považováni za výrobce patřící do výrobního odvětví Společenství, se vyslovili nicméně ve prospěch vyrovnávacích cel.
4. Zájmy dodavatelů Společenství
(153) Jak je již vysvětleno v bodu odůvodnění 143, devět společností, které dodávaly indickému vyvážejícímu výrobci a/nebo výrobnímu odvětví Společenství, zaslaly Komisi dopisy a tvrdily, že každé opatření by bylo proti jejich vlastnímu zájmu. Za účelem hlubšího zhodnocení pravděpodobného dopadu možných opatření na jejich podnik jim byl zaslán dotazník. Pouze čtyři z těchto společností odpověděly a argumentovaly proti uložení vyrovnávacích cel.
(154) Šetření však ukázalo, že podíl evropských výrobců CD-R na obratu spolupracujících dodavatelů byl významný. Je proto pravděpodobné, že každé další zmenšení počtu výrobců a/nebo zhoršení situace výrobního odvětví Společenství by nejen mělo negativní důsledky pro zaměstnanost a investice ve výrobním odvětví Společenství samém, ale by mohlo spustit řetězovou reakci mezi dodavateli surovin a strojního zařízení. Kromě toho šetření ukázalo, že důsledky antidumpingových opatření uložených vůči dotyčnému výrobku pocházejícímu z Tchaj-wanu, která byla asi dvojnásobně vyšší než navržená vyrovnávací cla v současném šetření, neměly na dodavatele významný dopad.
(155) Vyvážející výrobce tvrdil, že subvence, na kterou se toto nařízení zaměřuje, prospěla evropským dodavatelům investičního zboží. Podle této společnosti by v případě přijetí vyrovnávacích opatření byly zrušeny zakázky, s vážnými důsledky pro evropské dodavatele strojního zařízení.
(156) V tomto ohledu lze připomenout, že když byly konečné závěry oznámeny všem dotyčným stranám, žádný spolupracující dodavatel výše vysvětlené závěry nenapadl, to znamená, že podíl evropských výrobců CD-R na obratu spolupracujících dodavatelů byl významný a že je pravděpodobné, že každé zmenšení počtu výrobců Společenství a/nebo zhoršení jejich situace může mít řetězový efekt na dodavatele surovin a strojního zařízení. Na druhé straně je pravděpodobné, že dopad vyrovnávacího cla, jak je již vysvětleno výše, nebude mít na činnost dodavatelů významný přímý dopad.
5. Zájem dovozců
(157) V šetření nespolupracoval žádný nezávislý dovozce.
(158) Skutečnost, že v šetření nespolupracoval žádný nezávislý dovozce, vede k závěru, že pokud by byla přijata opatření, nebudou mít žádný významný dopad na situaci nezávislých dovozců a obchodníků s CD-R ve Společenství.
6. Zájem uživatelů a spotřebitelů
(159) Hlavními uživateli CD-R jsou pořizovatelé kopií a koneční spotřebitelé. Pořizovatelé kopií v tomto šetření nepředložili svá vyjádření. Proto se má za to, že případné zvýšení nákladů v tomto odvětví lze považovat při srovnání s celkovými náklady za zanedbatelné.
(160) Navíc by nepřijetí opatření vážně ohrozilo životaschopnost výrobního odvětví Společenství, jehož zánik by omezil nabídku a konkurenci na úkor pořizovatelů kopií a spotřebitelů.
(161) Pokud jde o spotřebitele, byla kontaktována organizace evropských spotřebitelů ("BEUC"), která pak zaslala své stanovisko. Ačkoli tato organizace byla proti uložení cel, neposkytla žádný prvek, který by prokazoval, že antidumpingová cla uložená na CD-R pocházející z Tchaj-wanu měla významný vliv na spotřebitele. I kdyby byla založena na nejhorší hypotéze, tj. že vyrovnávací cla budou přenesena plně na spotřebitele, znamenala by zvýšení o méně než 3 setiny eura na CD-R pocházející z Indie. Dokonce ani při tomto scénáři, při snížení cen na trhu Společenství od roku 1998 a při navržené úrovni opatření se neočekávají žádné větší důsledky na konečného spotřebitele.
(162) Je třeba také poznamenat, že nic nenasvědčuje tomu, že obnovení otevřených a korektních tržních podmínek zabrání výrobcům ve třetích zemí účastnit se hospodářské soutěže na trhu Společenství nebo, v důsledku toho, sníží kvalitu a pestrost nabídky. I když je pravdou, že výroba ve Společenství v současné době není schopna uspokojovat poptávku po dotyčném výrobku, vyrovnávací opatření by pouze odstranila narušování hospodářské soutěže, které vyplývá ze subvencování, a tedy nepředstavuje překážku pro uspokojování neuspokojené poptávky dodávkami ze třetích zemí za korektní ceny. Ostatně, pokud úroveň vyrovnávacích opatření bude odpovídat míře subvence, avšak bude nižší než částka potřebná k plnému pokrytí újmy, bude vyloučen pouze nekorektní prvek zvýhodnění ceny vývozce.
(163) Navíc dotyčný výrobek může být nadále dovážen z jiných zemí. Je třeba poznamenat, že tržní podíl držený zeměmi, na které se nevztahují vyrovnávací opatření, by se mohl v budoucnu zvýšit díky skutečnosti, že dodávání CD-R na trh Společenství zeměmi, které se neuchylují k praktikám subvencí, bylo v minulosti méně atraktivní v důsledku silného cenového tlaku vyvíjeného Indií a Tchaj-wanem. Proto je vysoce pravděpodobné, že pokud bude korektní hospodářská soutěž obnovena, země neuchylující se k praktikám subvencí zvýší svou účast na trhu Společenství.
(164) To naznačuje, že zavedením opatření nebudou nepatřičně postiženi ani uživatelé ani spotřebitelé.
7. Závěr o zájmu Společenství
(165) Na základě výše uvedeného se přijímá závěr, že uložení konečných vyrovnávacích opatření by nebylo proti zájmu Společenství.
H. KONEČNÁ VYROVNÁVACÍ OPATŘENÍ
1. Úroveň odstranění újmy
(166) Vzhledem k závěrům přijatým ve vztahu k subvenci, újmě, příčině a zájmu Společenství je třeba přijmout konečná opatření za účelem zabránění způsobení další újmy výrobnímu odvětví Společenství subvencovanými dovozy.
(167) Za účelem stanovení úrovně konečných opatření byly vzaty v úvahu jak zjištěné rozpětí subvence, tak výše újmy utrpěné výrobním odvětvím Společenství.
(168) Konečná opatření je třeba uložit na úrovni postačující k odstranění újmy způsobené těmito dovozy, bez překročení zjištěného rozpětí subvence. Při výpočtu částky cla nezbytného k odstranění účinků škodlivých subvencí bylo předpokládáno, že jakákoli opatření by měla umožnit výrobnímu odvětví Společenství pokrýt jeho náklady a dosáhnout celkový zisk před zdaněním, který by mohl být rozumně dosažen za normálních podmínek hospodářské soutěže, tj. při absenci subvencovaných vývozů, z tržeb za obdobný výrobek ve Společenství. Pro tento výpočet byla použita stejná zisková marže před zdaněním, jaká byla použita v antidumpingovém řízení proti Tchaj-wanu, tj. 8 % obratu.
(169) Nezbytné zvýšení cen bylo stanoveno na základě srovnání vážené průměrné dovozní ceny stanovené pro výpočty podtržení s neškodlivou cenou různých vzorů prodaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství. Neškodlivá cena za vzor byla získána připočtením výše uvedené ziskové marže 8 % k výrobním nákladům na vzor. Výrobní náklady byly rekonstruovány podle jednotlivých vzorů na základě prodejní ceny, ke které byly připočteny ztráty. Případné rozdíly vyplývající z tohoto srovnání byly vyjádřeny procentem celkové hodnoty CIF dovozu. Tyto rozdíly byly ve všech výše uvedených případech nad zjištěným rozpětím subvence.
2. Konečná opatření
(170) Vzhledem k tomu, že úroveň odstranění újmy je vyšší než zjištěné rozpětí subvence, konečná opatření by měly být založeny na zjištěném rozpětí subvence. S přihlédnutím k vysokému stupni spolupráce a aby účinnost opatření nebyla podkopána, by se sazba konečného vyrovnávacího cla pro Indii měla stanovit ve výši 7,3 %,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné vyrovnávací clo na dovozy zapisovatelných kompaktních disků (CD-R) pocházejících z Indie, v současnosti kódu KN ex85239000 (kód TARIC 8523900010).
2. Sazba konečného cla, která se vztahuje na čistou cenu franko hranice Společenství před proclením, je 7,3 %.
3. Pokud není uvedeno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 2. června 2003.
Règlement (CE) no 960/2003 du Conseil
du 2 juin 2003
instituant un droit compensateur définitif sur les importations de disques compacts pour l'enregistrement originaires de l'Inde
LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE,
vu le traité instituant la Communauté européenne,
vu le règlement (CE) n° 2026/97 du Conseil du 6 octobre 1997 relatif à la défense contre les importations qui font l'objet de subventions de la part de pays non membres de la Communauté européenne ("le règlement de base")(1), et notamment son article 15,
vu la proposition présentée par la Commission après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. PROCÉDURE
1. Présente procédure
(1) Le 17 mai 2002, la Commission a annoncé, par un avis publié au Journal officiel des Communautés européennes(2), l'ouverture d'une procédure antisubventions concernant les importations dans la Communauté de disques compacts pour l'enregistrement (ci-après dénommés "CD-R") originaires de l'Inde et a entamé une enquête.
(2) L'ouverture d'une procédure antidumping parallèle concernant les importations du même produit originaire du même pays a été annoncée par un avis publié au Journal officiel des Communautés européennes(3) à la même date.
(3) La procédure a été ouverte à la suite d'une plainte déposée en avril 2002 par le comité des fabricants européens de CD-R (CECMA) au nom de producteurs représentant une proportion majeure de la production communautaire totale de CD-R. La plainte contenait des éléments de preuve de l'existence des subventions dont fait l'objet le produit concerné et du préjudice important en résultant. Ces éléments de preuve ont été jugés suffisants pour justifier l'ouverture d'une procédure.
(4) La Commission a officiellement informé les producteurs communautaires à l'origine de la plainte, les autres producteurs communautaires connus, le producteur-exportateur, les importateurs et l'association d'utilisateurs notoirement concernés ainsi que les représentants indiens de l'ouverture de la procédure. Elle a donné aux parties intéressées la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans l'avis d'ouverture.
(5) Les pouvoirs publics indiens, le seul producteur-exportateur en Inde pendant la période d'enquête, le plaignant et d'autres producteurs communautaires, des importateurs, une association de consommateurs et des fournisseurs ont fait connaître leur point de vue par écrit. Toutes les parties qui en ont fait la demande dans le délai susmentionné et qui ont prouvé qu'il existait des raisons particulières de les entendre ont été entendues.
(6) Certaines parties ont fait valoir que les producteurs communautaires à l'origine de la plainte ne répondaient pas aux exigences fixées à l'article 10, paragraphe 8, du règlement (CE) n° 2026/97 du Conseil (ci-après dénommé "règlement de base") et que l'ouverture de l'enquête ne se justifiait pas. À cet égard, il convient de noter que les conditions préalables à l'ouverture d'une enquête, notamment les seuils de représentativité de 25 % et 50 % exigés au titre de l'article 10, paragraphe 8, ont été satisfaites et que l'ouverture de l'enquête était donc justifiée.
(7) Il a été allégué qu'un des producteurs communautaires à l'origine de la plainte n'aurait pas dû être pris en considération aux fins de la détermination de la représentativité des plaignants dans la mesure où cette société ne serait plus autorisée à fabriquer le produit concerné pour des raisons liées aux droits de propriété intellectuelle.
(8) Il convient de noter que la société en question a de facto fabriqué et vendu le produit concerné sur le marché de la Communauté pendant la période d'enquête et qu'elle a coopéré à la présente enquête. Le simple fait que ce producteur ait été impliqué dans une procédure juridique n'entraîne pas automatiquement son exclusion de la définition de l'industrie communautaire. En outre, il s'est avéré que la société a fait appel de la décision du tribunal selon laquelle elle aurait perdu sa licence. Dans la mesure où aucune décision finale n'a été prise, il était en tout état de cause impossible de conclure que le producteur n'avait plus le droit de produire des CD-R.
(9) La Commission a recherché, au moyen de questionnaires envoyés à toutes les parties connues, et vérifié toutes les informations jugées nécessaires aux fins d'une détermination des subventions, du préjudice et de l'intérêt de la Communauté. À cet égard, elle a effectué des visites de vérification sur place auprès des pouvoirs publics indiens à New Delhi et des sociétés suivantes:
a) Producteur-exportateur en Inde
- Moser Baer India Ltd, New Delhi, Inde
b) Producteurs dans la Communauté
- Computer Support Italcard SRL, Milan, Italie
- CDA Datenträger Albrechts GmbH, Albrechts, Allemagne
- CPO Magnetic Products BV, Oosterhout, Pays-Bas
- Fuji Magnetics GmbH, Kleve, Allemagne
- Mitsui Advanced Media SA, Ensisheim, France
- MPO Media SAS, Averton, France
- TDK Recording Media Europe SA, Bascharage, Luxembourg
- Prime Disc Technologies GmbH, Wiesbaden, Allemagne
- IMAG Optical Storage Ltd, Limerick, Irlande
- Multimedia Info-Tech Ltd, Belfast, Irlande du Nord
c) Fournisseurs dans la Communauté
- Bayer AG, Leverkusen, Allemagne
- Steag Hamatech, Sternenfels, Allemagne.
(10) L'enquête relative aux subventions et au préjudice a couvert la période comprise entre le 1er avril 2001 et le 31 mars 2002 (ci-après dénommée "période d'enquête"). L'examen des tendances utiles aux fins de l'évaluation du préjudice a couvert la période allant du 1er janvier 1998 à la fin de la période d'enquête (ci-après dénommée "période considérée").
2. Mesures provisoires
(11) Certains aspects relatifs aux subventions ayant dû faire l'objet d'un examen plus approfondi, aucun droit compensateur provisoire n'a été institué sur les CD-R originaires de l'Inde.
3. Suite de la procédure
(12) Toutes les parties ont été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels il était envisagé de recommander l'institution de droits compensateurs définitifs. Un délai leur a également été accordé afin qu'elles puissent formuler leurs observations à la suite de cette notification. Les observations présentées oralement et par écrit par les parties ont été examinées et, le cas échéant, les conclusions ont été modifiées en conséquence.
4. Mesures en vigueur sur les importations de CD-R originaires de Taïwan
(13) En juin 2002, le Conseil a institué un droit antidumping définitif sur les importations de CD-R originaires de Taïwan par le règlement (CE) n° 1050/2002(4).
B. PRODUIT CONSIDÉRÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
1. Produit considéré
(14) Le produit considéré est identique à celui examiné dans le cadre de la procédure antidumping à l'encontre de Taïwan, à savoir les CD-R relevant actuellement du code NC 8523 90 00.
(15) Le CD-R est un disque en polycarbonate recouvert d'une couche de colorant, d'une couche réfléchissante en or ou en argent et d'une couche protectrice. Il ne peut être gravé qu'une seule fois, c'est pourquoi il est qualifié de "WORM" (Write Once Read Many - écriture unique, lecture multiple). Il s'agit d'un support optique permettant le stockage de musique ou de données numériques. Un graveur de disques compacts y permet l'enregistrement en exposant la couche de colorant à un faisceau laser infrarouge.
Les CD-R se distinguent par le type de données qui y sont stockées (CD-R de données contre CD-R de musique), leur capacité de stockage, la couche métallique réfléchissante (essentiellement en argent) et le fait qu'ils soient ou non imprimés.
Le produit est également vendu en différentes qualités et est commercialisé sous divers emballages dont le plus fréquent consiste en un boîtier standard ou fin contenant un CD-R, en paquets de 10 à 100 CD-R emballés sous film plastique rétractable, en boîtes de 10 à 100 CD-R, en enveloppes contenant un CD-R emballées dans de la cellophane, en pochettes en carton ou en papier, etc.
Même s'il existe plusieurs types de CD-R présentant diverses qualités leur permettant de satisfaire des besoins spécifiques, leurs caractéristiques physiques et techniques essentielles ne sont pas fondamentalement différentes. Ils ont donc été considérés comme un seul et même produit aux fins de la présente enquête.
2. Produit similaire
(16) L'enquête a montré que les CD-R produits et vendus sur le marché intérieur de l'Inde et ceux exportés de ce pays vers la Communauté présentent des caractéristiques physiques essentielles similaires et sont destinés aux mêmes usages. De même, les CD-R fabriqués par le plaignant et d'autres producteurs communautaires et vendus sur le marché de la Communauté et les CD-R exportés vers la Communauté en provenance du pays en question présentent des caractéristiques physiques essentielles similaires et sont destinés aux mêmes usages.
(17) En conséquence, les CD-R vendus sur le marché intérieur de l'Inde et exportés vers la Communauté et les CD-R produits et vendus dans la Communauté sont considérés comme des produits similaires au sens d'article 1er, paragraphe 5, du règlement de base.
C. SUBVENTIONS
1. Introduction
(18) Sur la base des informations contenues dans la plainte et des réponses aux questionnaires de la Commission, les régimes suivants dans le cadre desquels des subventions à l'exportation auraient été octroyées ont fait l'objet d'une enquête:
i) - Régime de l'exonération de l'impôt sur les bénéfices
ii) - Régime des zones franches industrielles pour l'exportation/unités axées sur l'exportation [Export Processing Zones/Export Oriented Units (EPZ/EOU)].
(19) La plainte portait également sur trois autres régimes: le régime des crédits de droits à l'importation [Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPB)], le régime des droits préférentiels à l'importation de biens d'équipement [Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS)] et le régime des licences préalables, susceptibles de constituer des subventions aux producteurs-exportateurs de CD-R. Toutefois, l'enquête a montré qu'un seul producteur-exportateur de CD-R en Inde opère dans le cadre d'une EOU. Ce producteur-exportateur a entièrement coopéré à l'enquête et n'a pas bénéficié de régimes autres que ceux énumérés au considérant 16. En pratique, il ne doit pas avoir recours à d'autres régimes dans la mesure où il obtient les mêmes avantages sous le régime EOU. Ces régimes n'ont donc pas été examinés dans le cadre de la présente enquête.
Le régime d'exonération de l'impôt sur les bénéfices repose sur la loi de 1961 relative à l'impôt sur les revenus, qui est modifiée chaque année par la loi des finances.
Le régime EPZ/EOU actuel repose sur la loi de 1992 relative au développement et à la réglementation du commerce extérieur (loi n° 22 de 1992) entrée en vigueur le 7 août 1992 ("loi sur le commerce extérieur"). La loi sur le commerce extérieur (section 5) autorise les pouvoirs publics indiens à publier des déclarations concernant la politique en matière d'importation et d'exportation. Ces politiques sont résumées dans des documents intitulés "Politique d'importation et d'exportation" publiés tous les cinq ans par le ministère du Commerce et actualisés chaque année. La période d'enquête est couverte par un document de politique d'importation et d'exportation, à savoir le plan quinquennal relatif à la période comprise entre le 1.4.1997 et le 31.3.2002. De plus, les pouvoirs publics indiens définissent également les procédures applicables au commerce extérieur en Inde dans le "manuel de procédures pour les importations et les exportations 1.4.1997-31.3.2002" (Volume 1).
Exonération de l'impôt sur les bénéfices (ITES)
a) Base juridique
(20) Le régime d'exonération de l'impôt sur les bénéfices repose sur la loi de 1961 relative à l'impôt sur les revenus. Cette loi, qui est modifiée chaque année par la loi des finances, définit les modalités de la perception des impôts ainsi que les différentes exonérations/déductions qui peuvent être obtenues. Les exonérations auxquelles les entreprises peuvent prétendre sont couvertes par les sections 10 A, 10 B et 80 HHC de la loi (exonérations de l'impôt sur les bénéfices réalisés sur les ventes à l'exportation).
b) Éligibilité
(21) Les exonérations relevant de la section 10 A peuvent être demandées par les entreprises situées dans les zones franches industrielles pour l'exportation (EPZ). Les exonérations relevant de la section 10 B peuvent être demandées par les unités axées sur l'exportation (EOU). Les exonérations relevant de la section 80 HHC peuvent être demandées par toute entreprise qui exporte des marchandises.
c) Mise en oeuvre pratique
(22) Pour pouvoir bénéficier des déductions/exonérations d'impôts susmentionnées, les sociétés doivent présenter une demande en ce sens lorsqu'elles rentrent leur déclaration d'impôts à l'administration à la fin de l'exercice fiscal. L'exercice fiscal court du 1er avril au 31 mars. La déclaration d'impôt doit être présentée aux autorités au plus tard avant le 30 novembre suivant. L'évaluation finale par les autorités peut prendre jusqu'à trois ans à compter de la présentation de la déclaration d'impôts. Les sociétés ne peuvent demander qu'une seule des déductions prévues dans les trois sections susmentionnées.
d) Conclusion sur le régime ITES
(23) Le point e) de la liste d'exemples de subventions à l'exportation (annexe I du règlement de base) considère "l'exonération..., en totalité ou en partie, des impôts directs... au titre de leurs exportations" comme une subvention à l'exportation. Dans le cadre de ce régime, il y a contribution financière des pouvoirs publics indiens qui abandonnent des recettes publiques sous la forme d'impôts directs que la société devrait acquitter si elle ne demandait pas d'exonération de l'impôt sur les bénéfices. Cette contribution financière confère un avantage au bénéficiaire puisqu'elle réduit ses impôts sur les bénéfices.
(24) La subvention est subordonnée en droit aux résultats à l'exportation au sens de l'article 3, paragraphe 4, point a), du règlement de base, puisque seuls les bénéfices réalisés sur les ventes à l'exportation sont exonérés d'impôt. Elle est donc considérée comme spécifique.
e) Calcul du montant de la subvention
(25) La société soumise à l'enquête fabrique des CD-R dans une EOU. Elle peut donc réclamer une exonération de l'impôt sur les bénéfices réalisés sur les ventes à l'exportation de l'EOU au titre de la section 10 B. Bien que la société ait procédé au calcul de l'exonération au titre de la section 10 B dans sa déclaration d'impôts, elle n'a finalement réclamé aucune exonération de l'impôt sur les bénéfices au titre de la section 10 B dans la mesure où elle n'a déclaré aucun bénéfice imposable pour l'ensemble de la société pendant la période d'enquête. Il convient de noter que la société fabrique différents produits dans d'autres unités extérieures à l'EOU. Cependant, les calculs de l'impôt sur les bénéfices figurant dans la déclaration d'impôts de la société et ses annexes descriptives ont montré que la société a sensiblement prolongé la durée d'amortissement des actifs fixes en faisant passer les actifs d'une catégorie (machines) à durée d'amortissement plus courte dans le calcul de l'impôt de l'année précédente dans une catégorie (moules) à durée d'amortissement beaucoup plus longue dans le calcul de l'impôt au cours de la période d'enquête.
(26) La Commission a considéré que le nouveau classement des actifs aux fins de taxation était contestable sur le plan juridique, la société n'ayant recours à ce nouveau classement qu'aux fins de taxation et non dans ses registres comptables, comme la législation semble l'exiger. En effet, tant la loi indienne relative aux sociétés (applicable en matière de comptabilité) que la loi indienne relative à l'impôt sur les revenus (applicable en matière de taxation) prévoient la même durée d'amortissement pour la catégorie dans laquelle les actifs ont été reclassés aux fins de taxation. Pour cette raison, la Commission a demandé des explications à l'administration fiscale indienne et à la société. L'administration fiscale indienne n'a fourni aucune réponse permettant d'éclaircir la situation. La société a initialement fait valoir que ce changement était nécessaire pour corriger une erreur de classement de certains actifs dans les déclarations fiscales des années précédentes. Cependant, après avoir été informée des conclusions de l'enquête, elle a prétendu que ce changement de catégorie des actifs lui avait été suggéré par des conseillers fiscaux dans le but de réduire les bénéfices imposables et d'éluder ainsi l'impôt sur le revenu.
(27) Toutefois, il apparaît que l'avantage en espèces obtenu par la société grâce à ce nouveau classement des actifs lui était déjà offert en vertu des dispositions de la section 10 B de la loi relative à l'impôt sur les revenus. En outre, l'avantage que la société aurait pu obtenir au titre de la section 10 B sans avoir recours au nouveau classement contestable des actifs équivaut à l'avantage fiscal résultant de ce nouveau classement contestable des actifs.
(28) Il ressort de la situation décrite ci-dessus que la société n'a pas, à ce stade, directement bénéficié d'une subvention passible de mesures compensatoires au titre de la section 10 B pendant la période d'enquête. En effet, pour qu'une subvention soit passible de mesures compensatoires, il faut qu'elle ait été effectivement reçue par la société ou qu'une décision ait été prise en vue de l'accorder.
(29) Zones franches industrielles pour l'exportation (EPZ)/Unités axées sur l'exportation (EOU)
a) Base juridique
(30) Ce régime, introduit en 1965, est un instrument relevant de la "politique d'importation et d'exportation" qui comporte des mesures de promotion des exportations. Pendant la période d'enquête, il était régi par les notifications douanières nos 53/97 et 133/94. Ce régime est décrit en détail au chapitre 9 et à l'annexe I du document de "politique d'importation et d'exportation" 1997/2002 ainsi que dans le manuel de procédures s'y rapportant.
b) Éligibilité
(31) En principe, les sociétés qui s'engagent à exporter la totalité de leur production de biens et de services peuvent être créées sous le régime EPZ/EOU. Elles peuvent alors bénéficier de certains avantages. Quatre zones franches industrielles pour l'exportation ont été recensées en Inde. Les unités axées sur l'exportation peuvent être situées n'importe où en Inde. Il s'agit d'unités sous douane qui restent sous la surveillance de fonctionnaires des douanes conformément à la section 65 de la loi douanière. Le producteur-exportateur soumis à l'enquête bénéficie du statut d'unité axée sur l'exportation fabriquant des CD-R. Bien que les sociétés opérant sous le régime EPZ/EOU soient censées exporter la totalité de leur production, les pouvoirs publics indiens les autorisent à en vendre une partie sur le marché intérieur sous certaines conditions.
c) Mise en oeuvre pratique
(32) Les sociétés qui demandent le statut d'unité axée sur l'exportation ou qui souhaitent s'établir dans une zone franche industrielle pour l'exportation doivent introduire une demande auprès des autorités compétentes. Cette demande doit contenir des renseignements relatifs, entre autres, aux prévisions de production, à la valeur estimée des exportations, aux besoins d'importation et aux besoins en intrants nationaux, pour les cinq années suivantes. Si les autorités acceptent sa demande, la société est informée des obligations découlant de cette acceptation. Les sociétés situées dans les zones franches industrielles pour l'exportation et les unités axées sur l'exportation peuvent fabriquer n'importe quel produit. Les sociétés reconnues comme EPZ/EOU le sont pour une durée de cinq ans renouvelable.
Ces sociétés jouissent des avantages suivants:
i) exemption des droits à l'importation sur tous les types de produits (notamment sur les biens d'équipement, les matières premières et les fournitures consommables) nécessaires à la fabrication, à la production, à la transformation ou utilisés dans le cadre de ces processus;
ii) exonération des droits d'accises sur les marchandises achetées sur le marché intérieur;
iii) exonération, jusqu'en 2010, de l'impôt normalement dû sur les bénéfices réalisés sur les ventes à l'exportation en vertu de la section 10 A ou 10 B de la loi relative à l'impôt sur les revenus (voir ITES ci-dessus);
iv) remboursement de l'impôt central sur les ventes acquitté pour les marchandises achetées sur le marché intérieur;
v) possibilité de participation étrangère de 100 %;
vi) possibilité de vendre une partie de la production sur le marché intérieur contre paiement des droits applicables, à titre d'exception à l'obligation d'exporter la totalité de la production.
(33) Les sociétés en question doivent tenir la comptabilité, dans un format spécifique, de toutes les importations concernées, de la consommation et de l'utilisation de toutes les matières premières importées ainsi que des exportations réalisées. Cette comptabilité doit être présentée périodiquement, sur demande, aux autorités compétentes.
(34) Elles doivent également réaliser des gains de change minimums correspondant à un pourcentage des exportations précisé dans le document de politique d'importation et d'exportation. Toutes les activités d'une unité axée sur l'exportation/société située dans une zone franche industrielle pour l'exportation doivent avoir lieu dans des locaux sous douane.
d) Conclusion sur le régime EPZ/EOU
(35) Dans le cadre de la présente enquête, le régime a été utilisé pour importer des matières premières et des biens d'équipement ainsi que pour acheter des produits sur le marché intérieur. Il s'est avéré que le producteur-exportateur avait bénéficié des concessions octroyées en matière d'exemption de droits de douane sur les matières premières et les biens d'équipement, ainsi que d'exonération des droits d'accises sur les marchandises achetées sur le marché intérieur. Par conséquent, la Commission a examiné si ces concessions étaient passibles de mesures compensatoires. À cet égard, l'exemption des droits de douane sur les matières premières et les biens d'équipement comporte l'octroi de subventions dans la mesure où ces concessions constituent des contributions financières des pouvoirs publics indiens, puisque des recettes normalement dues sont abandonnées et qu'un avantage est conféré au bénéficiaire. Cette subvention étant subordonnée en droit indien aux résultats à l'exportation au sens de l'article 3, paragraphe 4, point a), du règlement de base, elle est donc considérée comme spécifique et, partant, passible de mesures compensatoires. Pour ce qui est de l'exonération des droits d'accises, il a été constaté que les droits acquittés sur les achats réalisés par des unités autres que les unités axées sur l'exportation sont crédités sous forme de ristourne (CENVAT) et utilisés pour acquitter les droits d'accises sur les ventes intérieures. Ainsi, l'exonération des droits d'accises sur les achats effectués par une unité axée sur l'exportation ne constitue pas un abandon de recettes supplémentaires par les pouvoirs publics indiens et ne confère pas d'autre avantage aux unités bénéficiaires.
e) Calcul du montant de la subvention
Exemption des droits à l'importation sur les matières premières
(36) Bien que la société opérant sous le régime soit censée exporter la totalité de sa production, elle est autorisée à en vendre une partie sur le marché intérieur sous certaines conditions. Pendant la visite de vérification, la société a été en mesure de démontrer que toutes les matières premières qu'elle avait importées en exonération de droits à l'importation avaient été utilisées pour produire des produits exportés ou qu'en cas de vente des marchandises contenant ces matières premières sur le marché intérieur, elle avait satisfait aux conditions en vigueur. Il a notamment été établi que les droits applicables acquittés par la société sur les ventes intérieures ont couvert tous les droits non perçus sur les matières premières importées utilisées dans la production des marchandises vendues sur le marché intérieur.
(37) Au vu de ce qui précède, il a été conclu que l'exemption des droits à l'importation sur les matières premières octroyée à la société concernée répond aux critères des annexes I et II du règlement de base, dans la mesure où aucune ristourne supérieure au droit à l'importation n'a été accordée dans ce cas. Par conséquent, il est considéré que la société soumise à l'enquête n'a bénéficié d'aucun avantage passible de mesures compensatoires lors de l'importation de matières premières pendant la période d'enquête.
Exemption des droits à l'importation sur les biens d'équipement
(38) À la différence des matières premières, les biens d'équipement ne sont pas physiquement consommés dans les produits finis. Aux fins du calcul, le montant du droit non perçu équivaut à un don sur chaque importation de bien d'équipement. En conséquence, l'avantage conféré à la société soumise à l'enquête a été calculé sur la base du montant de droit de douane non acquitté sur les biens d'équipement importés, réparti sur la période d'amortissement applicable en matière de comptabilité.
(39) Le producteur-exportateur a fait valoir que la période d'amortissement de treize ans figurant dans ses registres comptables reflète mieux la situation réelle de la société, dans la mesure où elle est conforme à la loi indienne relative aux sociétés et où elle est déterminée par ses cadres et ses vérificateurs-comptables. En outre, il a fait remarquer que dans d'autres enquêtes antisubventions, la méthode d'amortissement figurant dans les registres comptables a été utilisée pour répartir les avantages. Il s'est également référé à un rapport du groupe informel d'experts sur les subventions de l'OMC, selon lequel la préférence en matière d'amortissement devrait être accordée à l'utilisation de données comptables plutôt que fiscales pour déterminer la durée de vie utile des actifs, les données comptables étant plus susceptibles de refléter la durée de vie utile réelle des actifs. Le producteur-exportateur a enfin allégué qu'il n'était pas correct de déterminer la période d'amortissement sur la base de la méthode utilisée aux fins de taxation dans la mesure où celle-ci repose sur l'amortissement progressif alors que la méthode d'amortissement linéaire est normalement utilisée à cet effet.
(40) L'enquête a toutefois mis en évidence des informations contradictoires de la part de la société en ce qui concerne la durée d'amortissement des actifs en question. La société a modifié le classement de ces actifs aux fins de taxation, en ce sens qu'ils ont été considérés comme des moules et non des machines à cette fin et qu'ils ont été amortis selon la méthode d'amortissement progressif. La société a cependant continué de les considérer comme des machines à des fins comptables bien que la loi indienne relative aux sociétés et la loi indienne relative à l'impôt sur les revenus prévoient le même classement tant à des fins fiscales que comptables. Si la société avait classé les actifs comme des moules également à des fins comptables, la période d'amortissement actuelle pour les machines, à savoir treize ans, n'aurait pas pu être appliquée. En fait, la période aurait été de six ans en cas d'application de la méthode d'amortissement linéaire ou, en cas d'application de la méthode d'amortissement progressif comme dans la déclaration fiscale se rapportant aux moules, la valeur des actifs aurait été amortie à environ 80 % au cours des trois premières années.
(41) Bien que des méthodes d'amortissement différentes puissent être utilisées à des fins fiscales et comptables, il n'est pas jugé acceptable de classer les actifs comme des moules à des fins fiscales et comme des machines à des fins comptables. Il semble que les actifs en question ne peuvent être que des machines ou des moules mais non les deux en même temps. La législation indienne en la matière poursuit la même logique en ce sens qu'elle prévoit un classement identique à des fins fiscales et comptables.
(42) Dans le présent cas, la société a appliqué la méthode d'amortissement progressif à des fins fiscales, ce qui a entraîné un amortissement des actifs à environ 80 % au cours des trois premières années. En conséquence, la question qu'il reste à se poser est de savoir quelle aurait été la méthode d'amortissement adéquate si la société avait adopté à des fins comptables le même nouveau classement que celui appliqué à des fins fiscales.
(43) À cet égard, deux choix ont été considérés comme deux options possibles dans le cadre de la loi indienne relative aux sociétés, en l'occurrence une période d'amortissement de six ans reposant sur une méthode d'amortissement linéaire ou une méthode d'amortissement progressif impliquant un amortissement de la valeur des actifs, sur la base de la valeur restante, de 40 % chaque année. La société n'a manifesté aucune préférence mais a continué de plaider en faveur de la période d'amortissement de treize ans qu'elle avait appliquée aux machines.
(44) À cet égard, il a été conclu que la méthode la plus raisonnable pour déterminer une période d'amortissement appropriée était de tenir compte de ce qui constitue une pratique normale pour l'industrie et de considérer les circonstances spéciales dont bénéficie cette société qui est très rentable et procède à des investissements constants et substantiels dans le produit concerné. Il ressort des informations recueillies au cours de la présente enquête que la plupart des sociétés sont déficitaires et accumulent des pertes depuis longtemps. Cela ralentit les investissements et tend à allonger les périodes d'amortissement. La durée moyenne pour ces sociétés déficitaires est d'environ six ans.
(45) Toutefois, la position du producteur-exportateur est très différente de la moyenne des sociétés. Sa société est très rentable, elle procède à des investissements constants et substantiels et il est dès lors raisonnable de supposer que sa durée d'amortissement est sensiblement inférieure à la moyenne susmentionnée. Par conséquent, il a été jugé approprié d'appliquer la méthode d'amortissement progressif qui offre une durée d'amortissement plus rapide que la méthode linéaire. Il convient de noter que dans des conditions d'investissements réguliers et constants, la méthode d'amortissement progressif prévue par la loi indienne relative aux sociétés et exposée au considérant 43, permet une durée d'amortissement 30 % plus rapide que la méthode linéaire équivalente sur une période représentative de six ans, qui s'applique en cas de recours à la méthode linéaire. Cela correspond à une période de quatre ans et deux mois contre six ans dans le cas de la méthode linéaire. Cette période plus courte a donc été utilisée pour répartir le bénéfice obtenu.
(46) Le montant ainsi calculé, dès lors imputable à la période d'enquête, a été ajusté en ajoutant l'intérêt correspondant à la période d'enquête de manière à établir la valeur totale de l'avantage conféré au bénéficiaire par ce régime. Étant donné la nature de cette subvention, qui équivaut à un don unique, le taux d'intérêt commercial à long terme en vigueur en Inde au cours de la période d'enquête a été jugé approprié. Le montant de la subvention a ensuite été réparti sur le montant total du chiffre d'affaires à l'exportation réalisé par l'unité axée sur l'exportation.
(47) Le montant ad valorem définitif de la subvention, établi pour l'exemption des droits à l'importation sur les biens d'équipement dont a bénéficié la société en question pendant la période d'enquête, s'est élevé à 7,3 %.
2. Montant des subventions passibles de mesures compensatoires
(48) Le montant définitif des subventions passibles de mesures compensatoires au sens du règlement de base, exprimé sur une base ad valorem pour le producteur-exportateur ayant fait l'objet de l'enquête, s'élève à 7,3 %. Dans la mesure où il n'existe qu'un seul producteur-exportateur en Inde, cette conclusion s'applique à toutes les exportations indiennes.
TABLE
D. DÉFINITION DE L'INDUSTRIE COMMUNAUTAIRE
1. Production communautaire
(49) Pendant la période d'enquête, les CD-R fabriqués dans la Communauté l'étaient par:
- cinq producteurs à l'origine de la plainte ayant coopéré à la procédure,
- quatre producteurs non à l'origine de la plainte mais l'ayant soutenue et ayant coopéré à la procédure,
- deux producteurs non à l'origine de la plainte mais l'ayant soutenue sans toutefois coopérer suffisamment à l'enquête,
- un producteur non à l'origine de la plainte mais l'ayant soutenue et ayant communiqué des informations d'ordre général à la Commission,
- d'autres producteurs non à l'origine de la plainte et n'ayant pas coopéré à la procédure.
(50) Plusieurs producteurs communautaires autres que ceux à l'origine de la plainte ayant coopéré à l'enquête, la Commission a pu approfondir l'examen de leur statut au titre de l'article 9, paragraphe 1, du règlement de base. Il a été constaté que, parmi les producteurs ayant coopéré, quelques-uns (dont certains ne comptaient pas initialement parmi les producteurs à l'origine de la plainte) avaient importé des CD-R mais pas en provenance de l'Inde. En outre, une part substantielle de ces achats visait uniquement à satisfaire la demande à court terme sur le marché en attendant la mise en service de nouvelles capacités ou de capacités supplémentaires et ces importations ne représentaient qu'un pourcentage relativement faible par rapport à leurs ventes totales et à leur production propre pendant la période d'enquête. Il n'y avait aucune raison d'exclure ces sociétés de la définition de la production communautaire.
(51) Compte tenu de ce qui précède, il a été considéré que les CD-R produits par toutes les sociétés susmentionnées constituent la production communautaire au sens de l'article 9, paragraphe 1, du règlement de base.
2. Définition de l'industrie communautaire
(52) Comme mentionné au considérant 49, neuf producteurs communautaires ayant soutenu la plainte ont entièrement coopéré à l'enquête. Ces producteurs ont représenté une proportion majeure de la production communautaire totale de CD-R pendant la période d'enquête, soit plus de 60 %. Sur cette base, il est considéré qu'ils constituent l'industrie communautaire au sens de l'article 9, paragraphe 1, et de l'article 10, paragraphe 8, du règlement de base. Ils sont ci-après dénommés "industrie communautaire".
E. PRÉJUDICE
1. Consommation communautaire
(53) La consommation communautaire repose sur le volume des ventes de CD-R produits par l'industrie communautaire, sur le volume des ventes des deux sociétés qui n'ont pas suffisamment coopéré et ont donc été exclues de la définition de l'industrie communautaire, sur le volume des ventes de la société qui n'a communiqué que des informations d'ordre général, sur les données d'Eurostat concernant les volumes d'importation originaires d'autres pays tiers ainsi que sur les ventes des autres producteurs de la Communauté n'ayant pas coopéré, estimées d'après les données collectées par la Commission lorsqu'elle a examiné la recevabilité de la plainte.
(54) Sur cette base, il a été constaté que la consommation communautaire a sensiblement augmenté entre 1998 et la période d'enquête (+ 1759 millions d'unités). De façon plus détaillée, elle a fortement augmenté entre 1998 et 2000 pour atteindre un sommet en 2001. Elle a ensuite légèrement diminué entre 2001 et la période d'enquête. L'évolution de la consommation devrait être analysée en tenant compte du fait que les CD-R sont des produits relativement récents. Commercialisés à grande échelle depuis peu, ils ont essentiellement envahi le marché en 1997-1998. Depuis, la demande de ce nouveau support de stockage a progressé de manière spectaculaire, ce qui explique que plusieurs indicateurs tels que notamment la consommation affichent une forte tendance à la hausse.
TABLE
2. Importations de CD-R dans la Communauté
a) Volume, prix et part de marché des importations de CD-R originaires de l'Inde
(55) Sur la base des chiffres d'Eurostat, le volume des importations en provenance de l'Inde a brutalement augmenté au cours de la période considérée. Alors qu'elles étaient insignifiantes en 1998 et 1999, elles ont atteint presque 200 millions d'unités pendant la période d'enquête. La hausse des importations a été particulièrement marquée entre 1999 et 2000 (volume multiplié par 26), la part de marché des importations indiennes étant toutefois toujours de minimis à ce moment-là, et entre 2000 et 2001 (volume multiplié par 10). En conséquence, selon les données d'Eurostat, l'Inde est devenue en 2001 et pendant la période d'enquête le deuxième pays exportateur du produit concerné dans la Communauté.
TABLE
(56) La part de marché détenue par le pays concerné est passée de 0 à 9 % entre 1998 et la période d'enquête. L'augmentation a été particulièrement marquée entre 2000 et 2001, soit de 6 points de pourcentage.
(57) L'accroissement de la part de marché indienne doit être analysé en tenant compte de l'évolution de la part de marché de l'industrie communautaire de 1998 à la période d'enquête. La part de marché de l'Inde a augmenté de 9 points contre 3,7 points seulement pour celle de l'industrie communautaire au cours de la période considérée.
TABLE
b) Évolution des prix
(58) Le prix moyen des CD-R importés de l'Inde a d'abord sensiblement augmenté entre 1998 et 1999. Toutefois, ces majorations de prix n'étaient sans doute pas très représentatives en raison des faibles quantités exportées.
(59) Le prix a constamment diminué de 1999 jusqu'en 2001 (- 77 % au total sur cette période) avant d'augmenter de nouveau, mais de 17 % seulement, entre 2001 et la période d'enquête où il était de l'ordre de 0,33 euro par unité. Par la suite, de 2000 à 2001, les prix à l'importation ont encore fortement baissé. Cette baisse s'est accompagnée d'une hausse tout aussi importante des volumes importés de l'Inde. La baisse de prix entre 2000 et la fin de la période d'enquête a été globalement de 59 %.
TABLE
(60) Le producteur-exportateur ayant coopéré a fait valoir qu'il était le seul producteur-exportateur en Inde pendant la période d'enquête et qu'il n'a commencé la production de CD-R qu'en 1999. Selon lui, les chiffres d'Eurostat utilisés par la Commission seraient trompeurs et ne constitueraient pas une base appropriée pour évaluer l'évolution des prix indiens. Il a enfin allégué que cette approche contribuait à une baisse artificiellement exagérée du prix à l'importation (59 %) entre 2000 et la période d'enquête.
(61) Néanmoins, comme mentionné au considérant 10, l'examen des tendances utiles aux fins de l'évaluation du préjudice couvre une période plus longue que la période d'enquête (période considérée). En outre, comme indiqué ci-dessous, les chiffres d'Eurostat révèlent une tendance similaire à celle découlant des chiffres fournis par le producteur-exportateur lui-même.
(62) À cet égard, pour éviter toute ambiguïté quant à l'approche suivie, les chiffres fournis par le producteur-exportateur ont néanmoins été examinés et sont présentés ci-dessous sous forme d'indices, tenant compte du fait que ces chiffres sont basés sur l'exercice budgétaire (avril à mars) et non sur l'année civile (janvier à décembre).
TABLE
(63) Sur cette base, le volume des importations en provenance du producteur-exportateur indien a brutalement augmenté en ce sens qu'il a été multiplié par 28 entre le démarrage de sa production en 1999 et la période d'enquête, que sa part de marché est passée de zéro à plus de 10 % entre 2000 et la période d'enquête et que son prix de vente a baissé de 54 % entre 2000 et la période d'enquête.
(64) Les tendances décrites ci-dessus pour la période allant de 2000 à la période d'enquête sont similaires à celles constatées sur la base des chiffres d'Eurostat pendant la même période. En outre, l'analyse du préjudice s'effectue à l'échelle nationale et ne devrait pas être limitée à une société à titre individuel. Dans la mesure où il ne peut pas être exclu que d'autres fabricants indiens inconnus aient produit et exporté des CD-R vers la Communauté pendant la période d'enquête, il a été décidé d'utiliser les données d'Eurostat pour l'examen des tendances utiles aux fins de l'évaluation du préjudice. Néanmoins, les conclusions relatives au préjudice ont été axées sur la période allant de 2000 à la période d'enquête, pendant laquelle le producteur concerné a effectivement effectué des exportations. Dans ces circonstances et pour les raisons expliquées ci-dessus, la Commission a décidé de fonder l'analyse du préjudice sur les données d'Eurostat.
c) Sous-cotation des prix
(65) Pour déterminer la sous-cotation des prix, les données relatives aux prix portant sur la période d'enquête ont été analysées. Les prix de vente de l'industrie communautaire sont des prix nets de tous rabais et remises. Lorsque nécessaire, ces prix ont été ajustés au niveau départ usine, c'est-à-dire en déduisant les coûts du fret dans la Communauté. Les prix à l'importation indiens utilisés aux fins de la comparaison étaient eux aussi nets de tous rabais et remises et, si nécessaire, ajustés au niveau CAF frontière communautaire.
(66) À la suite d'éclaircissements demandés par le producteur-exportateur indien il est confirmé, comme mentionné ci-dessus au considérant 65, qu'il a été procédé, lorsque nécessaire, à un ajustement des prix de vente communautaires afin de déduire les prélèvements au titre des droits d'auteur.
(67) Sur la base des réponses au questionnaire, différentes familles de CD-R ont pu être définies aux fins de la comparaison en tenant compte des critères suivants: capacité de stockage, type de données enregistrées, nature de la couche réfléchissante, impression et conditionnement. Comme dans le cas de Taïwan analysé précédemment, il est toutefois apparu que les caractéristiques physiques des CD-R exerçaient une influence mineure sur leur prix d'achat tandis que le conditionnement constituait un critère déterminant pour la comparaison.
(68) Les prix de vente de l'industrie communautaire et les prix à l'importation des producteurs-exportateurs indiens ont été comparés au niveau départ usine et frontière communautaire respectivement et à l'égard des clients indépendants sur le marché de la Communauté, le cas échéant après avoir été dûment ajustés.
(69) Sur cette base, l'existence d'une sous-cotation des prix a été établie pour les importations de l'Inde. Le niveau de la sous-cotation, exprimé en pourcentage du prix de vente moyen de l'industrie communautaire, s'est échelonné entre 3,47 % et 66,25 %. La marge moyenne pondérée était de 17,69 %. En outre, eu égard aux pertes subies par l'industrie communautaire et à l'effet de baisse sur les prix, l'importance des ventes à perte a également été significative.
(70) Le producteur-exportateur indien a fait valoir que le stade commercial utilisé aux fins de la comparaison n'était pas approprié dans la mesure où la grande majorité de ses exportations vers la Communauté concernaient des ventes OEM (Original Equipment Manufacturers) tandis que l'industrie communautaire serait, selon ses allégations, principalement orientée vers les utilisateurs finaux et les commerces de détail.
(71) En premier lieu, il convient de faire remarquer que la société indienne a défini le terme OEM dans un sens assez large. Par exemple, elle incluait également sous cette appellation les ventes aux sociétés qui fabriquent des produits autres que des CD-R et qui revendent ces CD-R sous leur propre marque. La définition des ventes OEM utilisée par la société indienne ne correspond pas à celle à laquelle les institutions se réfèrent habituellement. Toutefois, même si les ventes OEM étaient prises au sens large tel que celui donné par la société indienne, la marge moyenne pondérée de sous-cotation des prix serait toujours significative, soit de l'ordre de 12 %.
3. Situation de l'industrie communautaire
a) Remarque préliminaire
i. Effet des pratiques antérieures de dumping
L'industrie communautaire est toujours en train de se remettre de l'effet des pratiques de dumping dont les importations de CD-R originaires de Taïwan ont fait l'objet. En effet, le règlement (CE) n° 1050/2002(5) instituant des mesures antidumping définitives sur les importations de CD-R originaires de Taïwan venant seulement d'entrer en application (juin 2002), l'industrie communautaire ne s'est pas encore entièrement rétablie.
ii. Début de la production de CD-R dans la Communauté
(72) Comme mentionné dans le règlement (CE) n° 2479/2001 de la Commission traitant des CD-R en provenance de Taïwan(6), la première vague de construction de nouvelles usines européennes remonte aux alentours de 1997, celle-ci devant donc être considérée comme une année de démarrage inévitablement caractérisée par un coût de production unitaire élevé et un faible taux d'utilisation des capacités. En 1999, des perspectives favorables se sont ouvertes pour cette industrie qui avait atteint une échelle de production raisonnable et fortement réduit ses coûts de production, ce qui a favorisé les investissements et l'arrivée de nouveaux venus sur le marché. En outre, il convient de rappeler la situation extraordinaire du marché mentionnée au considérant 54. La consommation communautaire a augmenté de façon spectaculaire au cours de la période considérée, ce qui explique la forte progression de plusieurs indicateurs dont la production ou le volume des ventes.
b) Production, capacités et utilisation des capacités
TABLE
(73) Compte tenu de l'explosion de la consommation communautaire, la production de CD-R de l'industrie communautaire n'a cessé de progresser sur la période considérée, augmentant en moyenne de 80 millions d'unités par an entre 1998 et la période d'enquête. La progression a été particulièrement importante entre 1999 et 2000 (+ 74 %) et entre 2000 et 2001 (+ 30 %) mais plus lente pendant la période d'enquête (+ 4 %).
(74) Les capacités de production ont suivi une tendance similaire à la production, ayant été multipliées par 5 entre 1998 et la période d'enquête. De 1998 à la fin de 1999, l'augmentation des capacités résultait principalement des importants investissements en machines et équipements, qui ont été réalisés après la période de démarrage et ont correspondu à la croissance exponentielle de la consommation. À partir de 2001, l'augmentation des capacités a été limitée, ce qui peut en grande partie s'expliquer par les investissements destinés à remplacer les machines de la première génération par des équipements nouveaux et plus efficaces.
(75) En raison de l'évolution parallèle de la production et des capacités, l'utilisation des capacités a augmenté de moins de 3 points entre 1998 et la période d'enquête.
c) Volume des ventes, prix de vente et facteurs affectant les prix, part de marché et croissance
TABLE
(76) Le volume des ventes de l'industrie communautaire a fortement progressé sur la période considérée. Entre 1998 et la période d'enquête, il a été multiplié par 6,6, ce qui correspond à une augmentation d'environ 250 millions d'unités. Cette hausse du volume des ventes doit toutefois être mise en parallèle avec l'évolution de la consommation communautaire qui a progressé de 1759 millions d'unités au cours de la période considérée. Il convient néanmoins de noter que si l'augmentation du volume a été de 66 % entre 2000 et 2001, elle n'a été que de 6 % pendant la période d'enquête par rapport à 2001.
(77) Les prix de vente moyens de l'industrie communautaire ont baissé de 59 % sur la période considérée. La baisse a été particulièrement marquée entre 2000 et la période d'enquête, lorsque les prix de vente ont diminué de 36 %.
(78) L'analyse des facteurs affectant les prix sur le marché intérieur a surtout porté sur la contraction de la demande entre 2001 et la période d'enquête et le coût de production. Dans la mesure où les prix des importations faisant l'objet de subventions étaient très bas sur le marché de la Communauté, la contraction de la demande en tant que telle n'est pas considérée comme ayant eu une influence significative sur les prix, celle-ci étant essentiellement due à la baisse des importations à bas prix en provenance de Taïwan après l'institution des mesures antidumping. Comme expliqué ci-dessous au considérant 90, le coût de production a constamment chuté entre 1998 et la période d'enquête. Normalement, dans des conditions de marché équitables, cette baisse de coût aurait dû avoir une incidence directe sur la rentabilité. Or, cela n'a pas été le cas; en effet, comme indiqué au considérant 91, la rentabilité n'a été positive qu'à une seule reprise en 1999 et est restée négative jusqu'à la période d'enquête.
(79) L'industrie communautaire a gagné 3,7 points de part de marché entre 1998 et la période d'enquête, au moment où ses ventes représentaient 13,4 % de la consommation communautaire.
d) Stocks
(80) Les stocks de CD-R de production propre ont augmenté de manière significative vers la fin de 1999 et plus encore vers la fin de 2001. Cela est dû au fait que la progression du volume des ventes n'a pas été à la hauteur des prévisions. Les stocks, exprimés en pourcentage de la production de CD-R, ont atteint le taux élevé de 15 % pendant la période d'enquête.
TABLE
(81) Le producteur-exportateur a fait valoir que l'évaluation des stocks par la Commission était incorrecte, alléguant que les chiffres incluaient les stocks de trois sociétés liées aux fabricants taïwanais, qui avaient augmenté les stocks de CD-R de leur propre production pour absorber d'énormes quantités de CD-R importés de Taïwan avant l'institution des mesures antidumping.
(82) Tout d'abord, il convient de rappeler qu'une des sociétés mentionnées par le producteur-exportateur indien n'a pas été incluse dans la définition de l'industrie communautaire car elle n'a pas suffisamment coopéré à l'enquête.
(83) En ce qui concerne l'une des deux autres sociétés mentionnées par le producteur-exportateur indien, son stock de CD-R de sa propre production était, au moment où elle a commencé à acheter le produit concerné, le plus bas sur l'ensemble de la période de 1998 à la période d'enquête et sa part du chiffre total des stocks de l'industrie communautaire a été négligeable. Les stocks de CD-R produits par cette société n'ont donc pas été artificiellement gonflés par ses achats et n'ont en outre pas eu d'incidence significative sur les chiffres relatifs à l'évolution des stocks de l'industrie communautaire.
(84) En ce qui concerne la troisième société, il convient de noter que cette dernière n'a accédé au marché des CD-R qu'en 2000 et qu'elle a dû satisfaire la demande par des produits achetés avant que ses équipements de production ne soient tout à fait opérationnels. Cela est confirmé par son taux d'utilisation des capacités de production sur l'ensemble de la période considérée, qui a été le plus élevé au moment où elle a commencé à procéder à des achats, n'ayant pas d'autre choix que de satisfaire l'éventuelle demande supplémentaire par des achats.
(85) Il a également été allégué qu'une de ces deux sociétés aurait délibérément restreint sa production pour absorber les CD-R taïwanais achetés avant l'institution des mesures antidumping.
(86) Il convient cependant de noter que les achats de cette société ont commencé bien avant le début de l'enquête antidumping sur Taïwan (soit en 2000 alors que l'avis d'ouverture a été publié en 2001). Il est dès lors peu probable que ces achats aient été effectués pour éluder les droits antidumping mais doivent plutôt être considérés comme un moyen pour cette société de compléter sa gamme de produits similaires. En outre, ces achats ont diminué de plus de 25 % entre 2000 et 2001.
(87) Enfin, le producteur-exportateur indien a fait valoir que si les stocks de l'industrie communautaire, exprimés en pourcentage de sa production de CD-R, s'élevaient à 15 % pendant la période d'enquête, le règlement (CE) n° 2479/2001 de la Commission instituant des mesures à l'encontre de Taïwan mentionne un chiffre de 20 % pour 2000, ce qui correspond à une amélioration du niveau des stocks de 25 % entre 2000 et la période d'enquête.
(88) À cet égard, bien qu'une légère amélioration ait été enregistrée entre 2000 et la période d'enquête, on est loin des 25 % allégués par le producteur-exportateur; en outre, il convient de préciser que les chiffres des deux enquêtes ne sont pas comparables dans la mesure où ces enquêtes reposent sur une définition différente de l'industrie communautaire.
(89) Pour toutes les raisons susmentionnées, les arguments ont été rejetés.
e) Coût de production et rentabilité
(90) Le coût unitaire total de production a sensiblement diminué (soit de 55 %) entre 1998 et la période d'enquête. Grâce à des améliorations et la rationalisation du processus de production, l'industrie communautaire a pu continuellement réduire ses coûts de fabrication qui représentaient quelque 80 % du coût de production total des CD-R pendant la période d'enquête.
(91) Malgré les efforts entrepris par l'industrie communautaire pour améliorer sa compétitivité en réduisant ses coûts, sa rentabilité a baissé de 9 points entre 1998 et la période d'enquête. Elle s'est d'abord améliorée entre 1998 et 1999 lorsqu'elle s'est avérée positive. Elle est ensuite retombée en 2000 pour revenir au même niveau que celui enregistré en 1998 (soit - 1 %), a chuté de 11 points supplémentaires en 2001 et se situait à - 11 % pendant la période d'enquête. Les importantes réductions de coûts opérées entre 2000 et la période d'enquête (c'est-à-dire - 30 %) n'ont pas suffi à compenser le recul des prix de vente de 36 % intervenu au cours de la même période.
TABLE
f) Investissements, rendement des investissements, flux de liquidités et aptitude à mobiliser les capitaux
TABLE
(92) Les investissements ont été importants en 1998, qui peut être considérée comme une année de démarrage pour l'industrie communautaire, ainsi qu'en 1999 et pendant une partie de 2000, marquées par une deuxième vague d'investissements décidée lorsque le climat économique était favorable.
(93) En raison du revirement des conditions du marché et, plus spécifiquement, du recul des prix de vente sur le marché, les décisions d'investissements en 2000 ont été le plus souvent repoussées ou annulées malgré une consommation communautaire en pleine expansion.
(94) Le producteur-exportateur indien a fait valoir que les chiffres d'investissements ne sont pas compatibles avec ceux se rapportant à la production et aux capacités, qui montrent une tendance à la hausse. En outre, il a allégué que les chiffres d'investissements ne s'élevaient qu'à 14 millions d'euros pour la période d'enquête alors que selon la réponse non confidentielle au questionnaire d'un fournisseur de machines, celui-ci aurait vendu à lui seul des équipements aux producteurs européens de CD-R pour un montant total de 17 millions d'euros pendant la période d'enquête.
(95) Premièrement, il convient de rappeler qu'il existe une différence entre l'évolution des investissements et celle de la production dans la mesure où plusieurs mois s'écoulent entre l'achat des équipements et le début de la production. En outre, l'augmentation de la production résulte également de l'amélioration et du perfectionnement du processus de fabrication et pas nécessairement des seuls nouveaux équipements. En ce qui concerne les capacités, il y a lieu de noter que les capacités utilisées comme indicateur de préjudice sont les capacités techniques qui diffèrent également d'une année à l'autre selon les problèmes techniques rencontrés et/ou les décisions de gestion prises en fonction des projections concernant le marché, sans aucune incidence sur le nombre de machines.
(96) Deuxièmement, en ce qui concerne le fournisseur, la visite de vérification dans ses locaux a montré que les chiffres fournis dans sa réponse au questionnaire n'étaient pas directement comparables aux chiffres sur les investissements de l'industrie communautaire et qu'ils étaient erronés dans la mesure où, d'une part, ils incluaient les clients européens et pas uniquement les producteurs de l'industrie communautaire et, d'autre part, ils portaient non seulement sur les ventes aux fabricants de CD-R, mais également à d'autres types de clients, notamment des producteurs de disques optiques.
(97) Le rendement des investissements, exprimé comme étant le rapport entre les bénéfices nets de l'industrie communautaire et la valeur comptable nette de ses investissements, a suivi étroitement la tendance de la rentabilité et est tombé de - 1 % en 1998 à - 18 % pendant la période d'enquête.
(98) Le flux de liquidités de l'industrie communautaire, bien qu'étant resté positif, n'a toutefois pas été suffisant pour faire face aux amortissements, aux corrections de valeur et aux provisions. Le flux de liquidités n'a cessé de diminuer depuis 1999.
(99) L'enquête a établi qu'il est devenu de plus en plus difficile à l'industrie communautaire de mobiliser des capitaux au cours de la période considérée à cause de sa situation financière, et notamment de sa baisse de rentabilité.
g) Emploi, productivité et salaires
TABLE
(100) L'emploi affecté au produit concerné a plus que doublé sur la période considérée, et ce dans la foulée des nouvelles capacités mises en place. La productivité par travailleur n'a cessé de progresser entre 1998 et la période d'enquête au cours de laquelle elle a été deux fois supérieure à celle de 1998. Le salaire moyen par employé a augmenté de 29 % pendant la période considérée.
h) Ampleur des subventions
(101) Vu le volume élevé et le faible niveau de prix des importations en provenance de l'Inde, l'incidence des subventions sur l'industrie communautaire ne peut pas être considérée comme négligeable.
4. Conclusion en ce qui concerne le préjudice
(102) Le volume des importations à bas prix en provenance de l'Inde a augmenté sensiblement au cours de la période considérée. Leur part de marché est passée de 0 à 9 % et bien que leurs prix aient augmenté en 1998-1999, ils ont ensuite diminué sans toutefois atteindre leur niveau de 1998. Il convient de faire remarquer que la hausse de leur volume et la baisse des prix de vente ont été particulièrement marquées entre 2000 et la période d'enquête. Au cours de cette période, le volume des importations a été multiplié par 10 et les prix à l'importation ont baissé de 59 %, sous-cotant les prix de vente de l'industrie communautaire (non rentable) de quelque 17,7 % en moyenne pendant la période d'enquête.
(103) Certains indicateurs économiques de la situation de l'industrie communautaire tels que la production de CD-R, les capacités de production en place et l'utilisation des capacités, le volume des ventes, la part de marché, le coût de production, l'emploi et la productivité ont évolué de manière positive sur la période considérée. Néanmoins, ces développements positifs ont été largement neutralisés par certains autres indicateurs qui se sont fortement détériorés pendant la même période, notamment les prix de vente moyens, les stocks, les investissements, la rentabilité, le rendement des investissements et le flux de liquidités.
(104) Grâce à la baisse de ses coûts de production résultant de l'amélioration de sa productivité, l'industrie communautaire a été bénéficiaire en 1999, mais, par la suite, les nouvelles réductions de coûts n'ont pas suffi à compenser le net recul des prix de vente, ce qui a occasionné des pertes substantielles pendant la période d'enquête.
(105) Compte tenu de tous les facteurs mentionnés ci-dessus et, plus particulièrement, du fait que l'industrie communautaire n'a pas réussi à tirer parti de ses réductions de coûts, que ses programmes d'investissements dans les CD-R ont été fortement réduits en raison de la baisse des prix de vente, que ces derniers ont été sous-cotés par ceux des importations indiennes et que l'industrie communautaire a enregistré des pertes pendant la période d'enquête, il est considéré que cette industrie a subi un préjudice important.
F. LIEN DE CAUSALITÉ
1. Introduction
(106) Conformément à l'article 8, paragraphes 6 et 7, du règlement de base, il a été examiné si les importations de CD-R originaires de l'Inde et faisant l'objet de subventions ont causé à l'industrie communautaire un préjudice pouvant être considéré comme important. Les facteurs connus autres que les importations faisant l'objet des subventions qui, au même moment, auraient pu causer un préjudice à l'industrie communautaire ont été examinés eux aussi, de façon à ce que le préjudice éventuellement causé par ces autres facteurs ne soit pas attribué aux importations concernées.
(107) Lorsqu'on analyse le lien de causalité, il faut tenir compte des conclusions antérieures selon lesquelles les importations originaires de Taïwan avaient causé un préjudice important à l'industrie communautaire. L'enquête sur Taïwan a porté sur l'année civile 2000 et les mesures provisoires sur les importations originaires de Taïwan ont été instituées en décembre 2001. Les importations en provenance de l'Inde étaient toutefois présentes en quantités significatives sur le marché de la Communauté en 2001 et pendant la période d'enquête, soit juste après la période d'enquête de la procédure relative à Taïwan. Compte tenu de ces développements intervenus dans le temps, les conclusions de la présente affaire doivent être analysées conjointement avec celles de la procédure relative à Taïwan.
2. Effet des importations faisant l'objet de subventions
(108) La consommation communautaire de CD-R a considérablement augmenté au cours de la période considérée, passant de 459 millions d'unités en 1998 à 2218 millions pendant la période d'enquête. Les ventes de l'industrie communautaire ont augmenté au même rythme tandis que les importations faisant l'objet de subventions originaires de l'Inde grimpaient beaucoup plus sur la même période pour atteindre 196 millions d'unités pendant la période d'enquête, leur part de marché passant de 0 % à 9 %. Au cours de la même période, l'industrie communautaire n'a vu sa part de marché augmenter que de 3,7 points, soit de 9,7 % à 13,4 %, ce qui correspond à 297 millions d'unités vendues pendant la période d'enquête. En outre, les importations en provenance de l'Inde ont récupéré une partie des parts de marché perdues par Taïwan après l'institution des droits provisoires en décembre 2001.
(109) Bien que les prix à l'importation indiens aient augmenté au cours de la période considérée, il faut tenir compte du fait que les volumes importés de l'Inde n'étaient pas importants jusqu'à la fin de l'année 2000, année à partir de laquelle ils ont commencé à augmenter considérablement. Entre l'année 2000, lorsque les importations indiennes ont atteint pour la première fois 1 % de la consommation communautaire, et la période d'enquête, lorsqu'elles ont représenté 9 % de la consommation communautaire, les prix à l'importation indiens ont chuté de 59 %. Selon les chiffres d'Eurostat, les prix à l'importation indiens ont été en 2001 de 32 % inférieurs aux prix de vente de l'industrie communautaire. Au cours de la période d'enquête, ils étaient toujours de 18 % inférieurs aux prix de vente de l'industrie communautaire et la marge moyenne pondérée de sous-cotation des prix constatée s'élevait à environ 17,7 %.
(110) En outre, bien que les prix à l'importation indiens aient augmenté de 17 % entre 2001 et la période d'enquête, il convient de souligner que cette augmentation n'a pas suffi à compenser la chute considérable des prix de 65 % intervenue entre 2000 et 2001. La tendance générale des prix qui en résulte indique une baisse notable qui, malgré l'expansion significative de la consommation communautaire, se traduit par une incidence négative sur le marché. En outre, cette hausse de prix est négligeable par rapport à l'augmentation du volume des importations indiennes (multiplié par 10 entre 2000 et la période d'enquête) qui résulte des prix pratiqués en 2000. Enfin, ce comportement en matière de prix a permis aux importations indiennes de gagner une part de 9 % du marché de la Communauté en deux ans.
(111) Le producteur-exportateur indien a contesté cette analyse et a souligné que les importations indiennes n'ont pris de l'importance qu'après 2000 et qu'entre 2000 et la période d'enquête, l'industrie communautaire a gagné 5 points de part de marché. Il a également contredit le fait que les prix indiens aient diminué de 59 % entre 2000 et la période d'enquête et prétendu que le recours aux chiffres d'Eurostat induisait une sous-estimation artificielle de la baisse de ces prix. Il a pour les mêmes raisons contesté la baisse des prix de vente indiens de 65 % entre 2000 et 2001.
(112) Bien qu'entre 2000 et la période d'enquête, la part de marché de l'industrie communautaire ait effectivement gagné 5 points de pourcentage, la part de marché indienne a augmenté davantage, soit de 8 points de pourcentage, au cours de la même période. En ce qui concerne le prix, il ressort du considérant 63 que même sur la base des chiffres fournis par le producteur-exportateur lui-même, la baisse de prix constatée entre 2000 et 2001 et entre 2000 et la période d'enquête est très proche de celle obtenue en ayant recours aux chiffres d'Eurostat. Dans la mesure où les chiffres du producteur lui-même ne modifient pas de façon substantielle la tendance de prix observée, son allégation a été rejetée.
(113) Il est donc conclu que les importations en provenance de l'Inde ont exercé une forte pression à la baisse sur les prix sur le marché communautaire à partir de l'année 2000 et que ces importations à bas prix faisant l'objet de subventions ont eu une incidence négative sérieuse sur la situation de l'industrie communautaire, caractérisée par des pertes entraînant un ralentissement des investissements.
3. Incidence d'autres facteurs
a) Évolution de la consommation
(114) Au cours de la période considérée, la consommation communautaire a augmenté d'environ 1759 millions d'unités. Il est donc impossible que l'évolution de la consommation ait contribué au préjudice subi par l'industrie communautaire.
b) Importations en provenance d'autres pays tiers
(115) Il a été examiné si des facteurs autres que les importations faisant l'objet de subventions en provenance de l'Inde ont pu causer ou contribué à causer le préjudice subi par l'industrie communautaire et notamment si des importations de pays autres que l'Inde ont pu contribuer à cette situation.
i) Taïwan
(116) En ce qui concerne les importations en provenance d'autres pays, il a déjà été déterminé, par le règlement (CE) n° 1050/2002 du Conseil, que les importations du produit similaire en provenance de Taïwan ont fait l'objet de pratiques de dumping et causé un préjudice important à l'industrie communautaire entre 1997 et 2000. Les importations en provenance de Taïwan ont encore augmenté entre 2000 et 2001 et légèrement diminué entre 2001 et la période d'enquête. Bien que l'enquête dans le cadre de la procédure antidumping ayant abouti à l'institution des mesures antidumping sur les importations de CD-R originaires de Taïwan ait porté sur l'année 2000, dans la mesure où les droits antidumping provisoires n'ont été institués qu'en décembre 2001, il ne peut pas être exclu que les importations en provenance de Taïwan aient également fait l'objet de pratiques de dumping jusqu'à la fin de 2001 et qu'elles aient donc partiellement contribué au préjudice subi par l'industrie communautaire entre 2000 et une partie de la période d'enquête.
(117) Le producteur-exportateur indien ayant coopéré a allégué que le prix sur le marché de la Communauté était fixé par les producteurs taïwanais et que la société indienne était tenue de s'aligner sur ce prix. Les prix à l'importation indiens ont toutefois tellement baissé que les importations indiennes ont pu non seulement faire face à la concurrence taïwanaise mais également gagner une part de marché de plus de 8 % entre 2000 et la période d'enquête et récupérer une partie de la part de marché perdue par Taïwan entre 2001 et la période d'enquête. Sur un marché caractérisé par la transparence et l'élasticité des prix, le bas niveau de prix des importations indiennes a eu une influence notable sur la fixation des prix dans la Communauté. En conséquence, bien que les importations en provenance de Taïwan aient influencé le marché de la Communauté au cours de la période considérée, au moins jusqu'en décembre 2001, elles n'ont pas été de nature à briser le lien de causalité entre les importations faisant l'objet de subventions en provenance de l'Inde et le préjudice subi par l'industrie communautaire en résultant.
(118) La même société a également fait valoir que la baisse de prix intervenue en 2001 découlerait des importations massives de CD-R taïwanais au cours du dernier trimestre de 2001, en raison, d'une part, de la perspective de l'éventuelle institution de droits antidumping sur les importations taïwanaises et, d'autre part, de l'expédition par les exportateurs taïwanais de CD-R qui risquaient de devenir obsolètes à cause de leurs faibles caractéristiques techniques.
Cette question a été examinée en ayant recours aux statistiques mensuelles d'Eurostat.
Sur la base des chiffres d'Eurostat en tonnes, les volumes mensuels importés de Taïwan entre septembre et décembre 2001 ont été deux fois supérieurs aux volumes mensuels importés au cours des cinq mois précédents, c'est-à-dire d'avril à août 2001. Sur la base des chiffres d'Eurostat convertis en unités, le nombre mensuel de CD-R importés dans la Communauté en provenance de Taïwan a été 72 % plus élevé entre septembre et décembre 2001 qu'entre avril et août 2001. Toutefois, le prix unitaire s'est avéré en moyenne 15 % supérieur au cours des quatre derniers mois de 2001 qu'entre avril et août de la même année. Par conséquent, bien que les volumes aient augmenté de septembre à décembre 2001, ces importations ont également été effectuées à des prix plus élevés. Cette hausse particulière en volume entre septembre et décembre 2001 n'est donc pas de nature à briser le lien de causalité entre les importations faisant l'objet de subventions en provenance de l'Inde et le préjudice subi par l'industrie communautaire en résultant.
Le producteur indien ayant coopéré a également prétendu que la gamme de produits taïwanais importés avait brusquement changé à partir de septembre 2001 et que la proportion de produits en vrac avait plus que doublé aux dépens des produits emballés, ce qui avait entraîné une hausse des volumes et une baisse des prix unitaires. Cependant, cette hypothèse n'est pas fondée dans la mesure où la même société a prétendu que cette augmentation des importations taïwanaises était due à la liquidation des stocks de produits susceptibles de devenir obsolètes. En conséquence, ces produits doivent avoir été fabriqués, et par conséquent vendus, avant septembre 2001 et si une modification du mode de conditionnement est réellement intervenue, elle a certainement commencé quelques mois avant septembre 2001. Ce qui est toutefois plus important c'est qu'aucune preuve n'a été fournie confirmant ce changement de configuration des exportations. L'argument a donc été rejeté.
ii) Autres pays tiers
(119) Quant aux importations en provenance de pays autres que Taïwan et l'Inde, leur volume n'a que légèrement augmenté entre 1998 et la période d'enquête (+ 3 %). Outre l'Inde et Taïwan, les autres principaux pays exportateurs sont le Japon, Hong-Kong, la Suisse, la Chine et Singapour qui n'ont représenté ensemble que 10 % de part de marché pendant la période d'enquête.
(120) Les importations en provenance du Japon qui ont toujours revêtu une certaine importance en ce sens que ce sont deux sociétés japonaises (Sony et Tai Yuden) qui (avec Philips) ont inventé le procédé de fabrication des CD-R, ont notamment diminué de 20 % et n'ont occupé que la troisième position par rapport aux principales importations sur le marché de la Communauté pendant la période d'enquête, loin derrière les importations taïwanaises et indiennes.
TABLE
(121) La part de marché des importations originaires de pays tiers autres que Taïwan et l'Inde a diminué de 39 points entre 1998 et la période d'enquête, s'élevant à 11 %. Par conséquent, les importations en provenance de ces pays n'ont pas pu briser le lien de causalité entre les importations faisant l'objet de subventions et le préjudice subi par l'industrie communautaire.
TABLE
Les prix des importations originaires de pays tiers non couverts par des mesures antidumping ont diminué de 22 % entre 1998 et la période d'enquête même si la tendance diffère d'un pays à l'autre. Bien que le prix moyen de certains pays tiers s'avère inférieur aux prix indiens, les prix à l'importation indiens sont en moyenne 34 % moins élevés que le prix moyen des importations originaires des pays tiers autres que Taïwan. Si l'on considère plus particulièrement les prix moyens des importations originaires de Hong-Kong, de Suisse et de Chine qui se sont avérés inférieurs aux prix indiens pendant la période d'enquête, il convient de noter que les importations indiennes sont 5 à 6 fois plus importantes en volume que les importations en provenance de chacun de ces trois derniers pays. En outre, il y a lieu de rappeler que ces derniers pays ont eu une part de marché restreinte sur l'ensemble de la période considérée et détenu individuellement une part de marché de 2 % pendant la période d'enquête, ce qui, compte tenu des volumes d'importations en provenance de Taïwan et de l'Inde, n'est pas suffisamment important pour influencer le marché de la Communauté.
TABLE
c) Exportations de l'industrie communautaire
TABLE
(122) Le volume des exportations a augmenté au cours de la période considérée. Il est toutefois resté stable depuis 2000. Dans la mesure où les exportations de CD-R vers les pays tiers ont continué d'être une activité relativement mineure pour l'industrie communautaire (pendant la période d'enquête, elles ont représenté 9 % des ventes de CD-R produits par l'industrie communautaire aux clients indépendants dans la Communauté), il est jugé peu probable qu'elles aient contribué au préjudice subi par l'industrie communautaire.
d) Achats en provenance d'autres pays tiers
(123) Il convient de rappeler que l'industrie communautaire n'a pas importé le produit concerné de l'Inde au cours de la période considérée.
(124) L'enquête a montré que, pendant la période considérée, l'industrie communautaire a acheté des CD-R auprès d'autres sources afin de répondre à la demande. Au total, ces achats ont représenté 40 % de l'ensemble des ventes en 1998 mais sont tombés à 31 % seulement pendant la période d'enquête.
(125) Il a aussi été constaté que le volume de CD-R achetés avait diminué par rapport à la production propre de l'industrie communautaire. En outre, les CD-R produits par l'industrie communautaire et ceux achetés ont été vendus au même prix par cette dernière et dans la mesure où rien n'indique que le coût d'acquisition de l'industrie communautaire était supérieur aux coûts de production, le fait que des CD-R aient été précédemment achetés par opposition à ceux issus de la production propre ne peut pas avoir contribué de façon significative au préjudice subi par l'industrie communautaire.
(126) Dans une large mesure, les achats visaient à faire face aux manques de capacités de production et ont été effectués à des moments précis, notamment dans le cas d'une société incluse dans la définition de l'industrie communautaire, qui n'est entrée sur le marché des CD-R qu'en 2000 et a dû satisfaire la demande avec des produits achetés avant que ses installations de production soient opérationnelles. Les achats doivent également être considérés comme la résultante des relations financières entre certaines entreprises de l'industrie communautaire et des sociétés dans des pays tiers.
(127) Compte tenu de ce qui précède, les achats effectués par l'industrie communautaire dans des pays autres que l'Inde n'ont pas été de nature à briser le lien de causalité entre les importations faisant l'objet de subventions en provenance de l'Inde et le préjudice subi par l'industrie communautaire.
(128) Le producteur-exportateur indien a prétendu que le fait que l'industrie communautaire ait dû recourir à des achats pour 31 % de ses ventes totales est contradictoire avec l'allégation selon laquelle cette industrie est viable. Il a rappelé que dans l'enquête antidumping relative à Taïwan, cette proportion n'était que de 22,1 % en 2000.
(129) Il convient toutefois de faire remarquer que la composition de l'industrie communautaire diffère entre la présente enquête et celle sur Taïwan. Deux sociétés ayant des relations financières avec des sociétés étrangères appartiennent à l'industrie communautaire dans le cadre de la présente enquête alors que ce n'était pas le cas dans celle sur Taïwan. En outre, il y a également lieu de noter que dans l'enquête sur Taïwan, cette proportion est passée à 44 % en 1998 et s'est élevée en moyenne à 33 % entre 1997 et 2000. Par conséquent, le niveau des achats constaté dans la présente enquête est du même ordre de grandeur que celui observé lors de l'enquête sur Taïwan.
(130) En tout état de cause, comme expliqué ci-dessus, les produits achetés sont vendus au même prix que les CD-R issus de la production propre et ne peuvent pas avoir contribué au préjudice subi par l'industrie communautaire.
e) Concurrence d'autres produits de stockage de données
(131) L'enquête a montré que la concurrence d'autres produits de stockage de données tels que les DVD et/ou les CD-RW était toujours très limitée pendant la période d'enquête et n'a donc eu aucune influence significative sur les prix de vente du produit concerné.
f) Surcapacité au niveau mondial
(132) Il a également été analysé si la surcapacité au niveau mondial pouvait avoir causé un préjudice à l'industrie communautaire. Bien que l'offre de CD-R ait excédé la demande sur le plan mondial au cours de la période considérée, il convient de rappeler que l'industrie communautaire a toujours été essentiellement orientée vers le marché de la Communauté où la capacité a toujours été inférieure à la demande. Dès lors, la surcapacité au niveau mondial risque peu d'avoir causé un préjudice à l'industrie communautaire. Toutefois, si ce facteur devait néanmoins être considéré comme une cause du préjudice subi par l'industrie communautaire, l'enquête a également montré que la surcapacité mondiale existait déjà en 1999, 2000 et 2001, lorsque la société indienne a accédé au marché en installant d'énormes capacités et en se lançant dans la production. En conséquence, l'incidence d'importantes quantités supplémentaires importées de l'Inde sur le marché de la Communauté dans ces circonstances a aggravé la situation sur ce marché.
g) Remboursement d'une aide d'État
(133) Le producteur-exportateur indien ayant coopéré a fait valoir que l'absence de rentabilité d'un plaignant pouvait s'expliquer par le fait que ce dernier a dû rembourser une aide d'État conformément à la décision de la Commission du 21 juin 2000(7). Toutefois, il convient de noter que les chiffres fournis au considérant 91 et utilisés aux fins de l'analyse ne sont pas influencés par cette décision de la Commission. Si le remboursement de l'aide d'État avait été pris en considération, la situation financière de la société concernée aurait encore été plus mauvaise.
h) Redevances
(134) Dans la mesure où elles constituent un élément du coût de production, les redevances exercent une influence sur la rentabilité de tous les producteurs de CD-R. Toutefois, il convient tout d'abord de noter que le producteur-exportateur et les producteurs de l'industrie communautaire sont dûment agréés par les titulaires des brevets et doivent acquitter les redevances qui en découlent. Par conséquent, cet élément ne peut en soi expliquer la différence de prix entre les CD-R indiens et ceux produits par l'industrie communautaire, ni les pertes financières subies par cette dernière. Ensuite, la rentabilité de l'industrie communautaire était d'environ 20 % en 1999, au moment où les redevances étaient déjà applicables, mais avant que le producteur-exportateur ne commence à exporter vers la Communauté. En conséquence, les redevances ne peuvent en soi avoir causé de préjudice. Enfin, comme tout autre coût lié à la production de CD-R, le fait que les importations faisant l'objet de subventions exercent une pression à la baisse sur les prix a pu empêcher l'industrie communautaire de répercuter les coûts des redevances sur les consommateurs. Mais, dans ce cas, il s'agissait d'un effet du préjudice et non d'une cause. En conséquence, le paiement des redevances ne peut pas être considéré comme de nature à briser le lien de causalité entre les importations faisant l'objet de subventions et le préjudice subi par l'industrie communautaire.
i) Autres facteurs
(135) Certaines parties ont fait valoir que le préjudice pourrait résulter d'un prétendu abus d'une position dominante. Toutefois, cette allégation n'a été confirmée par aucune décision formelle résultant d'une enquête des autorités chargées de la concurrence et ne peut donc pas être acceptée.
(136) Le producteur-exportateur indien ayant coopéré a allégué que la production de CD-R n'est pas viable dans la Communauté en raison du coût élevé de production et particulièrement du coût plus important de la main-d'oeuvre. Il convient de rappeler que le coût unitaire de production de l'industrie communautaire a diminué de 59 % entre 1998 et la période d'enquête et que l'industrie communautaire était rentable en 1999, au moment où la société indienne n'était pas encore sur le marché de la Communauté et alors que le coût de production de l'industrie communautaire était de 68 % supérieur à celui de la période d'enquête.
En outre, il faut souligner que le processus de fabrication est identique dans la Communauté et en Inde, d'autant plus que le producteur indien utilise des machines européennes et également certaines matières premières importées de la Communauté.
En ce qui concerne la différence de coût de main-d'oeuvre, l'enquête a montré que la production de CD-R est à forte intensité de capital et qu'étant entièrement automatisée, elle n'exige pas beaucoup de main-d'oeuvre. En effet, seule la toute dernière étape du processus de fabrication, c'est-à-dire l'emballage, exige de la main-d'oeuvre, mais dans des proportions limitées. En outre, il convient de rappeler que la productivité des travailleurs de l'industrie communautaire a doublé au cours de la période considérée.
Enfin, il y a lieu de noter que certaines sociétés taïwanaises ont récemment commencé à produire des CD-R dans la Communauté, ce qui tend à démontrer que cette production dans la Communauté pourrait être viable et rentable, malgré le coût de la main-d'oeuvre, si des conditions de concurrence loyale étaient rétablies sur le marché de la Communauté. L'argument a donc été rejeté.
La même société a également fait valoir que la baisse des prix sur le marché de la Communauté résultait du fait que le cycle de vie des CD-R était parvenu à un stade de maturité, caractérisé par une diminution des prix et du coût de production et par l'arrivée de nouveaux concurrents sur le marché.
Bien que le cycle de vie des CD-R puisse expliquer partiellement la baisse des prix, il est apparu pendant la période d'enquête que le bas niveau de prix des importations indiennes a eu une incidence significative sur un marché caractérisé par la transparence et l'élasticité des prix.
(137) Le producteur-exportateur indien ayant coopéré a en outre prétendu que l'industrie communautaire avait accédé trop tard au marché des CD-R, à un moment où les prix de vente avaient déjà baissé.
Il convient de rappeler que le producteur-exportateur indien a commencé la production de CD-R bien plus tard que l'industrie communautaire et aurait logiquement dû rencontrer plus de difficultés pour accéder au marché à un moment où les prix étaient déjà bas et où tous les concurrents avaient terminé leur phase de démarrage. L'argument a donc été rejeté.
(138) La même société indienne a avancé que l'industrie communautaire était trop fragmentée et n'était pas en mesure de réaliser des économies d'échelle en raison de la petite taille des unités de production. Il convient toutefois de faire remarquer qu'une des deux sociétés considérées par le producteur indien comme les plus grandes et donc capables de réaliser de façon autonome suffisamment d'économies d'échelle, a soutenu la plainte, a coopéré à l'enquête et s'est avérée avoir subi le même préjudice que les autres producteurs appartenant à l'industrie communautaire. En ce qui concerne plus particulièrement l'argument sur les économies d'échelle et/ou les meilleures conditions que le producteur-exportateur indien affirme pouvoir obtenir pour ses achats de matières premières, il n'a pas pu être confirmé par les informations données par les fournisseurs de matières premières et/ou de machines pendant les visites de vérification. L'argument relatif aux économies d'échelle a donc été rejeté.
(139) En outre, il convient de rappeler que l'industrie communautaire est récente puisque, comme indiqué dans le règlement (CE) n° 2479/2001 de la Commission, elle a seulement commencé sa production en 1997. Depuis le début, elle a subi un préjudice, d'abord causé par les importations faisant l'objet d'un dumping en provenance de Taïwan, comme précisé dans le règlement susmentionné, et, plus récemment, elle a dû faire face à la pression sur les prix exercée par les importations indiennes.
4. Conclusion en ce qui concerne le lien de causalité
(140) Compte tenu de ce qui précède, il est conclu que le préjudice important subi par l'industrie communautaire, caractérisé par une baisse des prix de vente, des investissements, du rendement des investissements et des flux de liquidités ainsi que par de sérieuses pertes, a été causé par les importations faisant l'objet de subventions concernées. En effet, l'incidence d'autres facteurs tels que les importations en provenance de Taïwan ou le cycle de vie du produit concerné sur l'évolution négative de l'industrie communautaire en termes de prix de vente n'a été que partielle et pas de nature à briser le lien de causalité entre les importations faisant l'objet de subventions en provenance de l'Inde et le préjudice subi par l'industrie communautaire en résultant.
(141) Compte tenu de l'analyse qui précède, selon laquelle les effets de tous les facteurs connus sur la situation de l'industrie communautaire doivent être clairement distingués et séparés des effets préjudiciables des importations faisant l'objet de subventions, il est conclu que ces autres facteurs ne sont pas de nature à réfuter le fait que le préjudice estimé doive être attribué aux importations faisant l'objet de subventions.
G. INTÉRÊT DE LA COMMUNAUTÉ
1. Remarques préliminaires
(142) Il a été examiné si, malgré les conclusions concernant l'existence de subventions préjudiciables, des raisons impérieuses permettaient de conclure qu'il n'est pas dans l'intérêt de la Communauté d'adopter des mesures dans ce cas particulier. À cet effet et conformément à l'article 31, paragraphe 1, du règlement de base, l'incidence d'éventuelles mesures sur tous les intérêts concernés par la présente procédure et les conséquences de la non-institution de mesures ont été examinées sur la base de tous les éléments de preuve présentés.
(143) Afin d'évaluer l'incidence probable de l'institution ou non de mesures, toutes les parties intéressées ont été invitées à fournir des informations. Des questionnaires ont été envoyés aux cinq producteurs communautaires à l'origine de la plainte, à dix-huit autres sociétés connues comme étant des producteurs dans la Communauté, à une association de consommateurs et à neuf sociétés appartenant à l'industrie en amont ("fournisseurs"). Outre les cinq producteurs communautaires à l'origine de la plainte, quatre autres producteurs ont présenté des réponses satisfaisantes. Quatre fournisseurs ont répondu au questionnaire et l'association de consommateurs a formulé des observations.
(144) En raison du grand nombre d'importateurs dans la Communauté et afin de permettre à la Commission de décider s'il était nécessaire de recourir à la technique d'échantillonnage, tous les importateurs indépendants ou leurs représentants ont été invités à se faire connaître dans un délai de quinze jours à compter de l'ouverture de la procédure et à fournir des informations de base sur leurs importations et reventes sur le marché de la Communauté. Deux sociétés se sont fait connaître et ont fourni les informations demandées. Des questionnaires leur ont été envoyés. Toutefois, aucune d'elles n'y a répondu.
(145) Ces réponses et observations ont servi de base à l'analyse de l'intérêt de la Communauté.
2. Intérêt de l'industrie communautaire
(146) Il convient de rappeler que les producteurs communautaires ont dans le passé déjà été sensiblement lésés par les importations de CD-R originaires de Taïwan, comme le montre le règlement (CE) n° 1050/2002 du Conseil. En 2000, cinq producteurs européens ont complètement cessé la production de CD-R et deux autres ont fait de même en 2001.
(147) L'industrie communautaire était viable et en mesure de fournir sur le marché une plus grande quantité de ce produit qui constitue un outil de stockage essentiel pour un grand nombre d'utilisateurs d'ordinateurs.
(148) Il convient aussi d'observer que la production de dispositifs de stockage de données est un secteur technologique d'importance pour la Communauté dans son ensemble. La technologie et l'expérience acquises par l'industrie communautaire en ce qui concerne la production de CD-R a constitué et continuera de constituer une base permettant d'innover dans la fabrication d'autres produits de stockage de données. Pour l'industrie communautaire, le fait de rester viable dans le secteur des CD-R conditionne sa participation au marché florissant des autres systèmes de stockage de données. Il existe en effet des synergies importantes, en termes de ventes, entre le produit concerné et d'autres produits de stockage de données tels que les CD-RW et les DVD. Par conséquent, il est essentiel que l'industrie communautaire propose le produit concerné à ses clients et élargisse sa gamme de produits.
(149) Compte tenu des conclusions sur la situation de l'industrie communautaire figurant aux considérants 102 à 105, notamment en termes de pertes subies, il est considéré qu'en l'absence de mesures contre les subventions préjudiciables, la situation financière de l'industrie communautaire risque de s'aggraver, la production dans la Communauté de diminuer et les utilisateurs/consommateurs de dépendre fortement et toujours davantage des importations.
(150) L'absence de mesures définitives dans le cadre de la présente procédure aggraverait la situation déjà dégradée de l'industrie communautaire, caractérisée par des pertes et un ralentissement des investissements en découlant. Elle contrecarrerait également l'efficacité des mesures antidumping instituées sur les importations du même produit originaire de Taïwan. La survie de cette industrie est en jeu. Si elle devait cesser sa production, la Communauté deviendrait presque entièrement dépendante des sources d'approvisionnement de pays tiers dans un secteur en évolution rapide et d'importance technologique croissante. Les mesures antisubventions ayant pour objectif de rétablir une concurrence loyale sur le marché communautaire, il serait dans l'intérêt de l'industrie communautaire d'en instituer, puisqu'en dépit du préjudice subi, elle s'avère en principe viable.
(151) Enfin, les droits compensateurs associés aux efforts continus de l'industrie communautaire pour réduire ses coûts de production ne peuvent que contribuer à aider cette dernière à se remettre des pertes financières qu'elle a subie, condition préalable à sa participation au marché croissant d'autres supports de stockage.
3. Intérêts des autres producteurs communautaires
(152) Les trois producteurs communautaires qui n'ont pas été considérés comme appartenant à l'industrie communautaire étaient néanmoins favorables aux droits compensateurs.
4. Intérêts des fournisseurs communautaires
(153) Comme déjà expliqué au considérant 143, neuf sociétés ayant approvisionné un producteur-exportateur indien et/ou l'industrie communautaire ont fait valoir dans des lettres adressées à la Commission que toute mesure serait contraire à leur propre intérêt. Elles ont reçu un questionnaire destiné à évaluer en profondeur l'incidence probable des mesures sur leurs affaires. Seules quatre sociétés y ont répondu et ont déclaré s'opposer à l'institution de droits compensateurs.
(154) Toutefois, l'enquête a montré que la proportion de fabricants européens de CD-R dans le chiffre d'affaires des fournisseurs ayant coopéré était importante. Par conséquent, toute nouvelle réduction du nombre de producteurs communautaires ou détérioration de leur situation aurait non seulement des répercussions sur l'emploi et l'investissement dans l'industrie communautaire elle-même mais pourrait également provoquer une réaction en chaîne parmi les fournisseurs de l'industrie communautaire en matières premières et machines. En outre, l'enquête a montré que l'incidence des mesures antidumping instituées sur le produit concerné originaire de Taïwan et environ deux fois supérieures aux droits compensateurs proposés dans la présente enquête, n'a pas eu d'effet notable sur les fournisseurs.
(155) Le producteur-exportateur a également fait valoir que la subvention visée par le présent règlement a profité aux fournisseurs européens de biens d'équipement. Selon cette société, en cas d'institution de mesures compensatoires, des commandes seraient annulées, ce qui aurait de graves conséquences sur les fournisseurs européens de machines.
(156) À cet égard, il convient de rappeler que lorsque les conclusions finales ont été communiquées à toutes les parties concernées, aucun des fournisseurs ayant coopéré n'a contesté la conclusion précitée, à savoir que la proportion de fabricants européens de CD-R dans le chiffre d'affaires des fournisseurs ayant coopéré est importante et qu'il est probable que toute nouvelle réduction du nombre de producteurs communautaires ou détérioration de leur situation provoquera une réaction en chaîne parmi les fournisseurs de l'industrie communautaire en matières premières et machines. Comme expliqué par ailleurs ci-dessus, l'incidence d'un droit compensateur ne risque pas d'avoir une incidence directe significative sur les activités des fournisseurs.
5. Intérêts des importateurs
(157) Aucun importateur indépendant n'a coopéré à l'enquête.
(158) L'absence de coopération des importateurs dans cette affaire permet de conclure qu'en cas d'institution de mesures, celles-ci n'auront aucun impact significatif sur la situation des importateurs et des négociants indépendants de CD-R dans la Communauté.
6. Intérêts des utilisateurs et des consommateurs
(159) Les principaux utilisateurs de CD-R sont les duplicateurs et les consommateurs finals. Les duplicateurs n'ont pas émis d'observations dans le cadre de la présente enquête. Il est donc considéré qu'une éventuelle augmentation des coûts dans ce secteur peut être jugée négligeable par rapport à l'ensemble des coûts.
(160) En revanche, la non-institution de mesures menacerait sérieusement la viabilité de l'industrie communautaire, dont la disparition réduirait l'offre et la concurrence, au détriment des duplicateurs et des consommateurs.
(161) Quant aux consommateurs, la BEUC, l'organisation européenne des consommateurs, a été contactée et a envoyé des observations. Bien que cette organisation ne soit pas favorable à l'institution de droits, aucun élément n'a été fourni montrant que les droits antidumping institués sur les CD-R originaires de Taïwan ont eu une incidence notable sur les consommateurs. Même dans la pire hypothèse où les droits compensateurs seraient entièrement répercutés sur les consommateurs, l'augmentation en résultant serait inférieure à 3 centimes d'euro par CD-R originaire de l'Inde. Même si ce scénario se confirme, on ne s'attend à aucun impact majeur sur le consommateur final compte tenu de la baisse du prix sur le marché de la Communauté depuis 1998 et du niveau des mesures proposées.
(162) Il y a également lieu d'observer que rien n'indique que le rétablissement de conditions favorables à un marché ouvert et équitable empêchera les producteurs de pays tiers d'exercer une concurrence sur le marché de la Communauté ou réduira la qualité et la diversité de l'approvisionnement. S'il est vrai que la production dans la Communauté est actuellement insuffisante pour satisfaire la demande du produit concerné, les mesures compensatoires auront pour seul effet d'éliminer la distorsion de concurrence résultant des subventions et n'empêcheront donc pas les pays tiers de combler la demande en offrant des produits à des prix raisonnables. En effet, le niveau des mesures compensatoires étant égal à la marge de subvention mais inférieur au montant nécessaire pour éliminer entièrement le préjudice, seul l'aspect inéquitable que constitue l'avantage de prix conféré aux exportateurs sera éliminé.
(163) En outre, le produit concerné peut toujours être importé d'autres pays. Il convient également de noter que la part de marché détenue par les pays non couverts par des mesures compensatoires pourrait augmenter à l'avenir en raison du fait que l'approvisionnement en CD-R du marché de la Communauté par des pays n'ayant pas recours à des pratiques de subvention était dans le passé moins intéressant à cause de la forte pression sur les prix exercée par l'Inde et Taïwan. Les pays n'ayant pas recours à des pratiques de subvention renforceront vraisemblablement leur présence sur le marché communautaire si une concurrence équitable y est rétablie.
(164) Voilà qui semble indiquer que ni les utilisateurs ni les consommateurs ne seraient trop affectés par l'institution de mesures.
7. Conclusion concernant l'intérêt de la Communauté
(165) Sur la base de ce qui précède, il est conclu que l'institution de mesures compensatoires définitives ne serait pas contraire à l'intérêt de la Communauté.
H. MESURES COMPENSATOIRES DÉFINITIVES
1. Niveau d'élimination du préjudice
(166) Compte tenu des conclusions établies concernant les subventions, le préjudice, le lien de causalité et l'intérêt de la Communauté, des mesures définitives sont jugées nécessaires afin d'empêcher l'aggravation du préjudice causé à l'industrie communautaire par les importations faisant l'objet de subventions.
(167) Aux fins de la détermination du niveau des mesures définitives, il a été tenu compte à la fois des marges de subvention établies et de l'ampleur du préjudice subi par l'industrie communautaire.
(168) Les mesures définitives doivent être instituées à un niveau suffisant pour éliminer le préjudice causé par ces importations sans pour autant excéder les marges de subvention constatées. Pour calculer le montant de droit nécessaire pour éliminer les effets des subventions préjudiciables, il a été considéré que toute mesure devrait permettre à l'industrie communautaire de couvrir ses coûts et de réaliser le bénéfice avant impôt qu'elle pourrait raisonnablement escompter dans des conditions de concurrence normale, c'est-à-dire en l'absence d'importations faisant l'objet de subventions, pour ses ventes de produits similaires dans la Communauté. La marge bénéficiaire avant impôt utilisée pour ce calcul est identique à celle fixée dans le cadre de la procédure à l'encontre de Taïwan, soit 8 % du chiffre d'affaires.
(169) La majoration de prix nécessaire a été déterminée en procédant à une comparaison entre le prix à l'exportation moyen pondéré, utilisé pour établir la sous-cotation, et le prix non préjudiciable des divers types vendus par l'industrie communautaire sur le marché de la Communauté. Ce prix non préjudiciable par type a été obtenu en additionnant la marge bénéficiaire de 8 % susmentionnée au coût de production du type en question. Le coût de production a été reconstruit modèle par modèle, sur la base du prix de vente auquel les pertes ont été ajoutées. Les éventuelles différences résultant de cette comparaison ont ensuite été exprimées en pourcentage de la valeur totale CAF à l'importation. Dans tous les cas, ces différences étaient supérieures aux marges de subvention constatées.
2. Mesures définitives
(170) Le niveau d'élimination du préjudice étant supérieur à la marge de subvention établie, les mesures définitives doivent être fondées sur cette dernière. Compte tenu du degré élevé de coopération et aux fins de ne pas contrecarrer l'efficacité de la mesure, il convient de fixer le taux du droit compensateur définitif pour l'Inde à 7,3 %.
A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Il est institué un droit compensateur définitif sur les importations de disques compacts enregistrables (CD-R) relevant actuellement du code NC ex 8523 90 00 (code TARIC 8523 90 00 10 ), originaires de l'Inde.
2. Le taux du droit définitif applicable au prix net franco frontière communautaire, avant dédouanement, est de 7,3 %.
3. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
Le présent règlement entre en vigueur le jour de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Luxembourg, le 2 juin 2003.