NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1975/2004
ze dne 15. listopadu 2004,
kterým se rozšiřuje konečné antidumpingové clo uložené nařízením (ES) č. 1676/2001 z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu pocházejícího mimo jiné z Indie na dovoz polyethylentereftalátového (PET) filmu zasílaného z Brazílie a Izraele, ať již je prohlášen za pocházející z Brazílie nebo Izraele či nikoli
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 13 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. STÁVAJÍCÍ OPATŘENÍ
(1)
Rada svým nařízením (ES) č. 1676/2001 (2) (dále jen „původní nařízení“) uložila antidumpingové clo z dovozu polyethylentereftalátového (PET) filmu (dále jen „PET film“) pocházejícího mimo jiné z Indie. Sazby antidumpingového cla se pohybují mezi 0 % a 62,6 %. Komise svým rozhodnutím 2001/645/ES (3) přijala závazky od pěti indických vyvážejících výrobců.
(2)
Dovoz PET filmu pocházejícího z Indie podléhá také vyrovnávacímu clu ve výši mezi 3,8 % a 19,1 %, které bylo uloženo nařízením Rady (ES) č. 2597/1999 (4).
2. PROBÍHAJÍCÍ ŠETŘENÍ
(3)
Dne 28. června 2002 Komise oznámením o zahájení zveřejněným v Úředním věstníku Evropských společenství (5) oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle článku 19 nařízení Rady (ES) č. 2026/97 (6). Rozsah žádosti je omezen na formu opatření, a zejména na prošetření přijatelnosti závazku nabídnutého žadatelem. Tento přezkum stále probíhá.
(4)
Dne 22. listopadu 2003 Komise oznámením o zahájení zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (7) oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Rozsah přezkumu je omezen na formu antidumpingových opatření. Tento přezkum stále probíhá.
(5)
Dne 19. února 2004 Komise oznámením o zahájení zveřejněném v Úředním věstníku Evropské unie (8) oznámila zahájení částečného prozatímního přezkumu podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení. Rozsah přezkumu je omezen na indického vyvážejícího výrobce, společnost Jindal Polyester Limited. Tento přezkum stále probíhá.
3. ŽÁDOST
(6)
Dne 6. ledna 2004 obdržela Komise žádost podanou podle čl. 13 odst. 3 základního nařízení (dále jen „žádost“) od výrobců ze Společenství, společností DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH a Nuroll SpA (dále jen „žadatelé“), o prošetření údajného obcházení antidumpingových opatření uložených na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie. Žadatelé mají většinový podíl na výrobě PET filmu ve Společenství.
(7)
Žadatelé se domnívají a předložili o tom dostatečné důkazy, že po uložení opatření na dovoz PET filmu pocházejícího mimo jiné z Indie došlo ke značným změnám ve struktuře obchodu týkajícího se vývozu PET filmu do Společenství z Indie, Brazílie a Izraele. Podle žadatelů je příčinou této změny ve struktuře obchodu překládka PET filmu pocházejícího z Indie v Brazílii a Izraeli. Byla vznesena domněnka, že mimo uložení cla z dovozu PET filmu z Indie neexistuje pro výše uvedené změny žádné jiné dostatečné opodstatnění ani hospodářský důvod.
(8)
Konečně, žadatelé se domnívají a předložili konkrétní důkaz o tom, že nápravné účinky cla jsou znehodnocovány vzhledem k množství a cenám. Byla vnesena domněnka, že značné množství dovozu PET filmu z Brazílie a Izraele zřejmě nahrazuje dovoz PET filmu pocházejícího z Indie. Navíc žadatelé předložili konkrétní důkaz o tom, že ceny PET filmu dováženého z Brazílie a Izraele jsou předmětem dumpingu vzhledem k běžným hodnotám, které byly stanoveny dříve pro PET film pocházející z Indie.
4. ZAHÁJENÍ
(9)
Nařízením (ES) č. 284/2004 (9) (dále jen „zahajovací nařízení“) Komise zahájila šetření možného obcházení antidumpingových opatření, která se vztahují na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie, dovozy PET filmu zasílaného z Brazílie a Izraele, ať již je prohlášen za pocházející z Brazílie nebo Izraele či nikoli, a podle čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 základního nařízení uložila celním orgánům, aby od 20. února 2004 evidovaly dovoz PET filmu zasílaného z Brazílie a z Izraele, ať již je prohlášen za pocházející z Brazílie nebo Izraele či nikoli. Komise oznámila zahájení šetření celním orgánům v Indii, Brazílii a Izraeli. Komise zároveň nařízením (ES) č. 283/2004 (10) zahájila šetření možného obcházení vyrovnávacích opatření, která se vztahují na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie, dovozy PET filmu zasílaného z Brazílie a z Izraele, ať již je prohlášen za pocházející z Brazílie nebo Izraele či nikoli. Závěry tohoto šetření jsou uvedeny v nařízení Rady (ES) č. 1976/2004 (11).
(10)
Indické orgány uvedly, že měly za to, že šetření proti obcházení nejsou povolena ani podle dohody o provádění článku VI Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994, ani podle dohody o subvencích a vyrovnávacích opatřeních. Toto tvrzení bylo zamítnuto na základě toho, že opatření proti obcházení, která byla stanovena v základním nařízení, nejsou v rozporu s dohodou o provádění článku VI Všeobecné dohody o clech a obchodu z roku 1994 a dohodou o subvencích a vyrovnávacích opatřeních. Závěrečný akt zahrnující výsledky Uruguayského kola mnohostranných obchodních jednání skutečně obsahuje rozhodnutí o obcházení (12), které za neexistence dohody o specifickém textu postupuje tuto záležitost Výboru pro otázky antidumpingu. Protože toto rozhodnutí bylo přijato s vědomím, že několik členů Světové obchodní organizace již má své vlastní právní předpisy proti obcházení, Evropské společenství to vykládá jako možnost jednotlivých členských států přijmout a spravovat v této věci předpisy až do přijetí mnohostranně dohodnutých pravidel. Stejné zásady by se logicky měly použít i pro antisubvenční šetření.
5. ŠETŘENÍ
(11)
Dotazníky byly poslány vývozcům/výrobcům v Indii, Brazílii a Izraeli, kteří spolupracovali v původním šetření a kteří byli uvedeni v žádosti nebo se o nich Komise následně dozvěděla. Dotazníky byly zaslány dovozcům ve Společenství, kteří byli uvedeni v žádosti nebo spolupracovali v původním šetření, jež vedlo k uložení stávajících opatření. Všechny strany byly informovány o tom, že nedostatečná spolupráce může vést k uplatnění článku 18 základního nařízení a k závěrům (učiněným na základě dostupných skutečností), které mohou být méně příznivé, než kdyby strany spolupracovaly.
(12)
Komise obdržela odpovědi na dotazník od pěti vývozců/výrobců z Indie, od jednoho vývozce/výrobce z Brazílie a od jedné zpracovatelské společnosti, která se zabývá řezáním, laminováním a zpracováním PET filmu v Izraeli a která jej vyváží do Společenství. Jiná izraelská společnost zareagovala na dotazník vysvětlením, že PET film zpracovává, ale výsledné výrobky nevyváží pod kódy KN, kterými jsou značeny PET filmy. Na základě toho tato společnost nepředložila odpověď na dotazník.
(13)
Na dotazník zareagovalo pět dovozců ze Společenství. Tři z nich oznámili, že PET film nikdy nedováželi ani z Brazílie, ani z Izraele. Ostatní dva dovozci uvedli, že v průběhu období šetření nedováželi indický PET film ani z Brazílie, ani z Izraele. Z tohoto důvodu ani jedna z těchto společností nepředložila odpověď na dotazník.
(14)
Komise provedla ověřovací návštěvy v prostorách těchto společností:
Brazilský vyvážející výrobce:
-
„Terphane Ltda.“ BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, stát Pernambuco, Brazílie (dále jen „Terphane“).
Izraelský zpracovatel:
-
„Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987)“, Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504 POB 8380, Izrael (dále jen „Jolybar“).
Indičtí vyvážející výrobci:
-
„Ester Industries Limited“, 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part - I, New Delhi - 110 003, Indie,
-
„Flex Industries Limited“, A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), Indie,
-
„Polyplex Corporation Limited“, B-37, Sector-1, Noida 201 301, okres Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Indie.
6. OBDOBÍ ŠETŘENÍ
(15)
Šetření se vztahovalo na období od 1. ledna 2003 do 31. prosince 2003 (dále jen „OŠ“). K prošetření údajné změny struktury obchodu byly shromážděny údaje od roku 2000 až do konce OŠ.
B. VÝSLEDKY ŠETŘENÍ
1. MÍRA SPOLUPRÁCE
(16)
Jak bylo uvedeno v 12. bodě odůvodnění, pět vývozců/výrobců PET filmu z Indie spolupracovalo v šetření předložením odpovědí na dotazník. Komise také obdržela údaje od jednoho vyvážejícího výrobce PET filmu z Brazílie a od jedné zpracovatelské společnosti provádějící řezání, laminování a zpracování PET filmu v Izraeli. Tyto brazilské a izraelské společnosti představovaly podle údajů Eurostatu malou část (brazilská společnost méně než 1 % a izraelská společnost přibližně 5 %) celkového dovozu PET filmu z těchto zemí do Společenství v období šetření, a to jak vzhledem k množství, tak hodnotě.
(17)
Indické orgány vzhledem k zahájení šetření písemně předložily statistické informace o vývozu PET filmu z Indie mimo jiné do Společenství. Komise obdržela statistické údaje o vývozu PET filmu z Brazílie do Společenství také z brazilské národní databáze.
2. DOTYČNÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
(18)
Dotyčný výrobek definovaný v původním šetření je polyethylentereftalátový (PET) film pocházející z Indie, obvykle deklarovaný pod kódy KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90 (dále jen „dotyčný výrobek“).
(19)
Komise má za to, že PET film vyvážený do Společenství z Indie a PET film zasílaný do Společenství z Brazílie a Izraele mají stejné základní vlastnosti a stejné využití. Jsou tedy považovány za obdobné výrobky ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. ZMĚNA VE STRUKTUŘE OBCHODU
(20)
V letech 1999-2003 představoval dovoz dotyčného výrobku podle příslušných kódů KN 96,5 % celkového dovozu z Indie. Tržní analýza byla tedy provedena s daty Eurostatu na úrovni kódů KN. Je nutno poznamenat, že v roce 1999 byla uložena vyrovnávací cla z dovozu PET filmu pocházejícího z Indie do Společenství. Tato cla již vedla ke snížení objemů uvedeného dovozu. V roce 2001 následovalo uložení antidumpingových opatření, které vedlo k dalšímu snížení dovozu. Antidumpingová opatření, která se týkají Indie, se skládají z dohod o cenových závazcích s pěti individuálními vyvážejícími výrobci a jednou společností s 0 % sazbou antidumpingového cla. V důsledku toho nejsou antidumpingová cla v podstatě splatná z dovozu od podstatné části indických výrobců. Zbývající antidumpingové clo ve výši 53,3 % se používá na dovoz od všech ostatních vyvážejících výrobců. V roce 2000 dovoz PET filmu pocházejícího z Indie do Společenství činil 11 600 tun. Tento dovoz nejprve v roce 2001 poklesl na 6 100 tun, ale poté v roce 2002 vzrostl na 7 700 tun. Během období šetření dále vzrostl na 11 500 tun. Údaje předložené spolupracujícími indickými vyvážejícími výrobci vykázaly podobný trend - nárůst o přibližně 1 300 tun od roku 2001 do roku 2002 a další nárůst o přibližně 3 400 tun od roku 2002 do roku 2003. Nicméně je třeba mít na paměti, že všichni indičtí výrobci při šetření nespolupracovali. Navíc na změny v objemech od roku 2000 do roku 2003 je třeba pohlížet v souvislosti s velkým nárůstem dovozu od těch vývozců, kteří podléhají nejnižší úrovni opatření.
(21)
Co se týče výše uvedené struktury, je třeba poznamenat, že jedna společnost měla výrazně nižší souhrnnou celní sazbu (13) než ostatní výrobci. Struktura obchodu této společnosti byla výrazně odlišná od trendu struktury obchodu jiných výrobců, protože tato společnost ve velké míře zvýšila svůj podíl na celkovém prodeji dotyčného výrobku do Společenství v letech 2000 až 2003 (období šetření). Naopak podíl dotyčného výrobku vyváženého do Společenství zbývajícími indickými výrobci výrazně poklesl. Nebereme-li v úvahu tento nepravidelný trend, zůstal dovoz dotyčného výrobku do Společenství výrazně pod úrovní dovozu před uložením antidumpingových opatření.
(22)
Indické úřady předložily statistické údaje o vývozu mimo jiné do Společenství. Uvedly, že měly za to, že oficiální indické statistiky neukazovaly na žádné obcházení stávajících antidumpingových opatření indickými výrobci PET filmu. Uvedené údaje však nesouhlasí s údaji o vývozu, které poskytly spolupracující indičtí vývozci, alespoň co se týče vývozu do Izraele. Tyto údaje vykazují jasný nárůst vývozu do Izraele po uložení opatření (z přibližně 40 tun v roce 2000 na přibližně 800 tun v období šetření). Co se týče Brazílie, oficiální indické údaje o přímém vývozu do Brazílie vykazují pouze malé navýšení ve stejném období. Tyto údaje ale nezahrnují nepřímý prodej přes ostatní zprostředkující země. Při šetření spolupracoval jediný známý brazilský výrobce PET filmu a jeho vývoz do Společenství představoval pouze zanedbatelnou část (0,5 %) veškerého prodeje z Brazílie do Společenství.
(23)
Dovoz PET filmu do Společenství z Brazílie, oznámený Eurostatem na úrovni kódů KN, bez dovozu dotyčného výrobku vyráběného spolupracující společností, vzrostl z přibližně 650 tun v roce 2000 (0,6 % celkového dovozu) na 1 200 tun (1,4 %) v roce 2001 a těsně nad 2 500 tun (3,2 %) v roce 2002, rok po uložení antidumpingových opatření. Během období šetření zůstal těsně nad úrovní 2 000 tun (2,4 % celkového dovozu PET filmu).
(24)
Jediná spolupracující společnost v Brazílii, společnost Terphane, je, jak bylo uvedeno výše (22. bod odůvodnění), jediným známým výrobcem PET filmu v Brazílii. Tato společnost vyvezla v období šetření do Společenství pouze jedinou zásilku PET filmu o objemu 10,6 tun. Až na vzorek, který prodala v roce 2002, se jednalo o první PET film, který tato společnost vyvezla do Společenství. Nezdá se tedy, že by byla odpovědná za objemy PET filmu, které byly do Společenství dováženy z Brazílie v letech 2000 až 2003 (23. bod odůvodnění). Společnost vyrábí film dodávaný do Společenství v závodech, které byly založeny před tím, než opatření vztahující se na indický PET film vstoupila v platnost. V této společnosti tedy nebyla zjištěna žádná změna ve struktuře obchodu.
(25)
Dovoz PET filmu do Společenství z Izraele, oznámený Eurostatem na úrovni kódů KN, bez dovozu dotyčného výrobku vyráběného spolupracující společností, vzrostl z 3 000 tun v roce 2000 (3,7 % celkového dovozu PET filmu) na 3 400 tun v roce 2001 (4,1 %). Objemy nadále vzrostly těsně nad 4 200 tun v roce 2002 (5,1 % dovozu) a na více než 4 400 tun v roce 2003 (5,3 % dovozu). V Izraeli sídlí jen několik zpracovatelů PET filmu. Informace obdržené ve stanoveném termínu ale ukázaly, že i kdyby se jejich výroba sečetla, není pravděpodobné, že by měli dostatečnou výrobní kapacitu na to, aby nesli odpovědnost za objem filmu, který byl do Společenství dovážen z Izraele v letech 2002 až 2003.
(26)
Oficiální indické údaje o vývozu vykazují pravidelný růst vývozu do Izraele z Indie. V roce 2000 bylo vyvezeno 81 tun, v roce 2001 395 tun, 1 032 tun v roce 2002 a v období šetření 2 453 tun.
(27)
Jediná spolupracující společnost v Izraeli, společnost Jolybar, řeže, laminuje a zpracovává zakoupený PET film a prodává jej jako výrobek, který spadá pod stejné kódy KN jako dotyčný výrobek. Tento výrobek ale obecně není indického původu, a proto jej nelze považovat za dotyčný výrobek. Tato společnost dodávala PET film do Společenství od devadesátých let dvacátého století. Množství PET filmu vyváženého společností Jolybar do Společenství se v letech 1999 až 2003 (období šetření) zdvojnásobilo. Společnost vyrábí film dodávaný do Společenství v závodech, které byly založeny před tím, než opatření vztahující se na indický PET film vstoupila v platnost. Bez ohledu na to, zda tento vývoj vývozu ukazuje na změnu ve struktuře obchodu uvedené společnosti, nebyla tato otázka dále zvažována, protože pro takové chování v každém případě existoval jasný hospodářský důvod, jak je uvedeno v 31. bodě odůvodnění.
(28)
Vzhledem k výše uvedenému, a zejména k časové shodě, ke které došlo v roce 2001, mezi zvýšením dovozu z Brazílie a Izraele a vstoupením v platnost antidumpingových opatření vztahujících se na dovoz PET filmu pocházejícího z Indie, byla zjištěna změna ve struktuře obchodu týkajícího se dovozu PET filmu z Indie, Izraele a Brazílie.
4. NEDOSTATEČNÉ OPODSTATNĚNÍ NEBO HOSPODÁŘSKÝ DŮVOD
(29)
Vzhledem k nedostatku jakékoli jiné spolupráce a vzhledem k tomu, že výše uvedená změna ve struktuře obchodu v Brazílii nastala ihned po uložení antidumpingových cel, se na základě dostupných informací a skutečnosti, že neexistuje žádné jiné vysvětlení, dospělo k závěru, že změna ve struktuře obchodu pramenila z uložení cla spíše než z jakéhokoli jiného dostatečného opodstatnění nebo hospodářského důvodu ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení.
(30)
Vzhledem k nedostatku jakékoli jiné spolupráce a vzhledem k tomu, že výše uvedená změna ve struktuře obchodu nastala ihned po uložení antidumpingových cel, se na základě dostupných informací a toho, že neexistuje žádné jiné vysvětlení, dospělo k závěru, že změna ve struktuře obchodu pramenila z uložení cla spíše než z jakéhokoli jiného dostatečného opodstatnění nebo hospodářského důvodu ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení.
(31)
Šetřením se zjistilo, že vývoz společnosti Jolybar do Společenství je dlouho zavedený a společnost vyrábí film dodávaný do Společenství v závodech, které byly založeny před tím, než opatření vztahující se na indický PET film vstoupila v platnost. Společnost podala vysvětlení, že indický film zákazníkům ze Společenství obvykle nedodává, jelikož tito zákazníci jako základní materiál používaný při zpracování společností Jolybar kvůli vlastnostem upřednostňují evropský film. Během období šetření byla jednomu zákazníkovi ze Společenství výjimečně odeslána přibližně jedna tuna indického filmu, a to v rámci větší zásilky, kterou zákazník naléhavě požadoval. Z tohoto důvodu se dospělo k závěru, že existuje dostatečný hospodářský důvod pro vývoj vývozu společnosti Jolybar a že tento důvod je v souladu s jejími aktivitami na trhu Společenství, které se týkají PET filmu jí vyráběného.
5. ZNEHODNOCOVÁNÍ NÁPRAVNÝCH ÚČINKŮ CLA VZHLEDEM K CENÁM A/NEBO MNOŽSTVÍ OBDOBNÉHO VÝROBKU
(32)
Čísla uvedená v 20. až 28. bodě odůvodnění ukazují, že došlo ke zjevné množstevní změně ve struktuře dovozu dotyčného výrobku do Společenství od uložení opatření v roce 2001. V době uložení opatření došlo k výraznému snížení indického dovozu do Společenství (o 5 500 tun), s odpovídajícím navýšením vývozu dotyčného výrobku z Brazílie a Izraele do Společenství. Údaje Eurostatu ukazují, že od roku 2000 do konce období šetření představovalo navýšení dovozu do Společenství z Brazílie 1 376 tun a z Izraele 1 392 tun. Snížení vývozu z Indie, ke kterému došlo ve stejné době, představovalo 5 653 tun (bez přihlédnutí k dovozu, který podléhá nižším úrovním opatření). Má se tedy za to, že část vývozních obchodních toků z Indie byla nahrazena vývozními toky přes Brazílii a Izrael, čímž byly znehodnoceny nápravné účinky opatření vzhledem k množství filmu dováženému na trh Společenství.
(33)
Co se týče cen dotyčného výrobku zasílaného z Brazílie a Izraele, bylo vzhledem k nízké míře spolupráce nezbytné použít údaje Eurostatu, které byly nejlepším dostupným důkazem.
(34)
Průměrná cena dovozu PET filmu z Brazílie v průběhu období šetření, upravená o náklady po dovozu, se pohybovala okolo 50 % úrovně pro odstranění újmy, která byla stanovena v šetření, jež vedlo k uložení stávajících antidumpingových opatření. Na základě toho existuje důkaz, že PET film zasílaný z Brazílie znehodnocoval nápravné účinky uloženého cla i vzhledem k cenám.
(35)
Průměrná cena dovozu PET filmu z Izraele během období šetření, upravená o náklady po dovozu, se pohybovala okolo 55 % úrovně pro odstranění újmy, která byla stanovena v původním antidumpingovém šetření. Na základě toho existuje důkaz, že izraelský dovoz znehodnocoval nápravné účinky uloženého cla i vzhledem k cenám.
(36)
Byl tedy učiněn závěr, že dovoz PET filmu z Brazílie a Izraele znehodnocoval nápravné účinky antidumpingových opatření, a to jak vzhledem k cenám, tak množství.
6. DŮKAZ O DUMPINGU VZHLEDEM K BĚŽNÝM HODNOTÁM STANOVENÝM DŘÍVE PRO STEJNÉ NEBO OBDOBNÉ VÝROBKY
(37)
V souladu s čl. 13 odst. 1 základního nařízení bylo prošetřeno, zda existuje důkaz o dumpingu vzhledem k běžné hodnotě stanovené dříve pro stejný nebo obdobný výrobek. Jak již bylo vysvětleno (16. bod odůvodnění), vzhledem k nízké míře spolupráce, byly pro stanovení toho, zda lze nalézt důkaz o dumpingu vzhledem k dovozu dotyčného výrobku do Společenství z Brazílie a z Izraele během období šetření, použity podle článku 18 základního nařízení údaje Eurostatu jakožto údaje, o které se opíralo stanovení vývozních cen do Společenství. Podobně se pro účel porovnání vývozní ceny a běžné hodnoty považovalo za vhodné předpokládat, že sortiment výrobků zasílaných z Brazílie a Izraele během období šetření byl stejný, jako sortiment zasílaný z Indie během původního šetření.
(38)
Za účelem správného srovnání mezi běžnou hodnotou a vývozní cenou se provedly náležité úpravy o rozdíly činitelů, které ovlivňují ceny a cenovou srovnatelnost. Tyto úpravy byly provedeny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení.
(39)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a čl. 2 odst. 12 základního nařízení byl vážený průměr běžné hodnoty, která byla stanovena během původního šetření, porovnán s průměrem vývozních cen v období šetření, který byl stanoven tak, jak je uvedeno v 34. a 35. bodě odůvodnění. Tato porovnání ukázala na přibližná dumpingová rozpětí, vyjádřená jako procento ceny CIF na hranici Společenství před proclením, a to ve výši 17,5 % pro Brazílii a 14,5 % pro Izrael.
C. ŽÁDOSTI O VYNĚTÍ Z CELNÍ EVIDENCE NEBO ROZŠÍŘENÍ CLA
(40)
Komise obdržela od společností Terphane a Jolybar žádost o vynětí z celní evidence a osvobození od celních opatření. Jak bylo uvedeno v bodech odůvodnění 24 a 27, tyto společnosti spolupracovaly v šetření předložením odpovědí na dotazník a souhlasem s ověřovací návštěvou. Nařízením (ES) č. 1830/2004 (14) Komise změnila zahajovací nařízení tak, aby byla zastavena registrace dovozu PET filmu ze společností Terphane a Jolybar, u nichž bylo shledáno, že neobcházejí antidumpingová cla.
(41)
V souladu s výše uvedenými závěry, že společnosti Terphane a Jolybar neobcházejí platná antidumpingová opatření, by tyto společnosti měly být osvobozeny také od plánovaného rozšíření opatření.
D. OPATŘENÍ
(42)
Vzhledem k výše uvedeným závěrům bylo zjištěno, že k obcházení docházelo ve smyslu čl. 13 odst. 1 základního nařízení. V souladu s čl. 13 odst. 1 první větou základního nařízení by stávající antidumpingová opatření, jež se vztahují na dovoz dotyčného výrobku (tj. PET filmu pocházejícího z Indie), měla být rozšířena na dovoz PET filmu zasílaného z Brazílie nebo Izraele, ať již je prohlášen za pocházející z Brazílie nebo Izraele, či nikoli, s výjimkou PET filmu vyráběného společnostmi Terphane a Jolybar.
(43)
V souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení, v němž je stanoveno, že opatření budou použita na evidovaný dovoz ode dne celní evidence, by antidumpingové clo mělo být vybíráno z dovozu PET filmu zasílaného z Brazílie a Izraele, který překročí hranice Společenství podle evidence uložené zahajovacím nařízením, s výjimkou dovozu PET filmu zasílaného z Brazílie a vyráběného společností Terphane a PET filmu zasílaného z Izraele a vyráběného společností Jolybar.
(44)
V souladu s čl. 13 odst. 4 základního nařízení osvobození od rozšířených opatření, udělené na PET film vyráběný společností Jolybar a společností Terphane, zůstanou v platnosti, pokud nebude zjištěno, že osvobození bylo uděleno za základě nepravdivých nebo zavádějících informací předložených dotyčnými společnostmi. Nebude-li konkrétně prokázáno jinak, Komise může zahájit šetření za účelem zjištění, jestli je zrušení výjimky oprávněné.
(45)
Nerozšíření cel na dovoz PET filmu od společností Terphane a Jolybar bylo stanoveno na základě závěrů současného šetření. Toto nerozšíření se proto výhradně vztahuje na dovoz PET filmu zasílaného z Brazílie, respektive Izraele, a vyráběného těmito konkrétními právnickými osobami. Na dovezený PET film vyrobený nebo odeslaný jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů, které mají určitý vztah ke konkrétně jmenovaným společnostem, se toto osvobození nevztahuje a podléhá sazbě zbytkového cla uloženého nařízením (ES) č. 1676/2001.
E. POSTUP
(46)
Zúčastněné strany byly informovány o podstatných skutečnostech a úvahách, na základě kterých Rada zamýšlela rozšířit platné konečné antidumpingové clo, a bylo jim umožněno se k těmto skutečnostem a úvahám vyjádřit a být vyslyšeny. Izraelské úřady zopakovaly připomínky indické vlády, které jsou zmíněny v 10. bodě odůvodnění. Předložily také seznam izraelských zpracovatelů PET filmu, kteří v letech 2003 a 2004 vyváželi do Společenství. Tyto společnosti však během stanovených termínů nespolupracovaly, nemohlo být tedy stanoveno, že opatření neobcházely. Z tohoto důvodu nemohly být osvobozeny od rozšíření opatření na Izrael,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Konečné antidumpingové clo ve výši 53,3 % uložené nařízením (ES) č. 1676/2001 z dovozu polyethylentereftalátového filmu pocházejícího z Indie, kódů KN ex 3920 62 19 a ex 3920 62 90, se rozšiřuje i na dovoz stejného polyethylentereftalátového filmu zasílaného z Brazílie a zasílaného z Izraele (ať již je prohlášen za pocházející z Brazílie nebo Izraele či nikoli) (kódy TARIC 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621992, 3920629031, 3920629092), s výjimkou polyethylentereftalátového filmu vyráběného společností Terphane Ltda, BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, stát Pernambuco, Brazílie (doplňkový kód TARIC A569) a společností Jolybar Filmtechnic Converting Ltd. (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504 POB 8380, Izrael (doplňkový kód TARIC A570).
2. Clo rozšířené podle odstavce 1 tohoto článku se vybere z dovozů evidovaných v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 284/2004 a čl. 13 odst. 3 a čl. 14 odst. 5 nařízení (ES) č. 384/96, s výjimkou dovozu výrobků vyrobených společností Terphane Ltda, BR 101, km 101, City of Cabo de Santo Agostinho, stát Pernambuco, Brazílie a společností Jolybar Filmtechnic Converting Ltd. (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504 POB 8380, Izrael.
3. Použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 15. listopadu 2004.
RÈGLEMENT (CE) N o 1975/2004 DU CONSEIL
du 15 novembre 2004
portant extension du droit antidumping définitif institué par le règlement (CE) no 1676/2001 sur les importations de feuilles en polyéthylène téréphtalate (PET) originaires, entre autres, de l'Inde aux importations de feuilles en polyéthylène téréphtalate (PET) expédiées du Brésil et d'Israël, qu'elles aient ou non été déclarées originaires de ces pays
LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE,
vu le traité instituant la Communauté européenne,
vu le règlement (CE) no 384/96 du Conseil du 22 décembre 1995 relatif à la défense contre les importations qui font l'objet d'un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après dénommé «règlement de base»), et notamment son article 13,
vu la proposition de la Commission présentée après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. PROCÉDURE
1. MESURES EXISTANTES
(1)
Par le règlement (CE) no 1676/2001 (2) (ci-après dénommé «règlement initial»), le Conseil a institué des droits antidumping sur les importations de feuilles en polyéthylène téréphtalate (ci-après dénommées «feuilles en PET») originaires, entre autres, de l'Inde. Les taux de droit antidumping s'échelonnaient de 0 à 62,6 %. Par la décision 2001/645/CE (3), la Commission a accepté les engagements offerts par cinq producteurs-exportateurs indiens.
(2)
Les importations de feuilles en PET originaires de l'Inde sont également soumises à des droits compensateurs, compris entre 3,8 et 19,1 %, institués par le règlement (CE) no 2597/1999 du Conseil (4).
2. ENQUÊTES EN COURS
(3)
Le 28 juin 2002, la Commission a, par un avis publié au Journal officiel des Communautés européennes (5), annoncé l'ouverture d'un réexamen intermédiaire partiel au titre de l'article 19 du règlement (CE) no 2026/97 du Conseil (6). La demande ne portait que sur la forme des mesures et, plus particulièrement, sur l'acceptabilité d'un engagement offert par le requérant. Ce réexamen est toujours en cours.
(4)
Le 22 novembre 2003, la Commission a, par un avis publié au Journal officiel de l'Union européenne (7), annoncé l'ouverture d'un réexamen intermédiaire partiel au titre de l'article 11, paragraphe 3, du règlement de base, limité à la forme des mesures antidumping. Ce réexamen est toujours en cours.
(5)
Le 19 février 2004, la Commission a, par un avis publié au Journal officiel de l'Union européenne (8), annoncé l'ouverture d'un réexamen intermédiaire partiel au titre de l'article 11, paragraphe 3, du règlement de base, limité au dumping de la part du producteur-exportateur indien Jindal Polyester Limited. Ce réexamen est toujours en cours.
3. DEMANDE
(6)
Le 6 janvier 2004, la Commission a été saisie d'une demande, au titre de l'article 13, paragraphe 3, du règlement de base (ci-après dénommée «demande»), déposée par les producteurs communautaires DuPont Teijin Films, Mitsubishi Polyester Film GmbH et Nuroll SpA (ci-après dénommés «requérants»), l'invitant à ouvrir une enquête sur des présomptions de contournement des mesures antidumping instituées sur les importations de feuilles en PET originaires de l'Inde. Les requérants représentent une proportion majeure de la production communautaire de feuilles en PET.
(7)
Les requérants ont allégué, en présentant des éléments de preuve suffisants à l'appui, qu'à la suite de l'institution des mesures sur les importations de feuilles en PET originaires, entre autres, de l'Inde, des modifications significatives de la configuration des échanges étaient intervenues, impliquant des exportations vers la Communauté de feuilles en PET en provenance de l'Inde, du Brésil et d'Israël. Ces modifications de la configuration des échanges résulteraient du transbordement au Brésil et en Israël de feuilles en PET originaires de l'Inde. Il a été avancé qu'il n'existait pas de motivation suffisante ou de justification économique à ces modifications, sinon l'application du droit aux importations de feuilles en PET originaires de l'Inde.
(8)
Enfin, les requérants ont allégué en présentant des indices sérieux à l'appui que les effets correctifs du droit étaient compromis tant en termes de quantités que de prix. Il a été avancé que des volumes importants de feuilles en PET importés du Brésil et d'Israël ont remplacé des importations des mêmes produits originaires de l'Inde. De plus, les requérants ont présenté des éléments dont il ressortait à première vue que les prix des feuilles en PET importées du Brésil et d'Israël faisaient l'objet de pratiques de dumping par rapport aux valeurs normales précédemment établies pour les feuilles en PET originaires de l'Inde.
4. OUVERTURE
(9)
Par le règlement (CE) no 284/2004 (9) (ci-après dénommé «règlement d'ouverture»), la Commission a ouvert une enquête sur le contournement éventuel des mesures antidumping applicables aux importations de feuilles en PET originaires de l'Inde par des importations de feuilles en PET expédiées du Brésil et d'Israël, qu'elles aient ou non été déclarées originaires de ces pays et, conformément à l'article 13, paragraphe 3, et à l'article 14, paragraphe 5, du règlement de base, a enjoint aux autorités douanières d'enregistrer, à partir du 20 février 2004, les importations de feuilles en PET expédiées du Brésil et d'Israël, qu'elles aient ou non été déclarées originaires de ces pays. La Commission a informé les autorités indiennes, brésiliennes et israéliennes de l'ouverture de l'enquête. Parallèlement, par le règlement (CE) no 283/2004 (10), elle a ouvert une enquête sur l'éventuel contournement des mesures compensatoires applicables aux importations de feuilles en PET originaires de l'Inde par des importations de feuilles en PET expédiées du Brésil et d'Israël, qu'elles aient ou non été déclarées originaires de ces pays. Les conclusions de cette enquête sont exposées dans le règlement (CE) no 1976/2004 (11).
(10)
Les autorités indiennes ont fait savoir que, selon elles, les enquêtes au titre du contournement des mesures n'étaient autorisées ni par l'accord sur la mise en œuvre de l'article VI de l'accord général sur les tarifs douaniers et le commerce de 1994 ni par l'accord sur les subventions et les mesures compensatoires. Cet argument a été écarté, car les dispositions anticontournement du règlement de base ne sont incompatibles ni avec l'accord sur la mise en œuvre de l'article VI de l'accord général sur les tarifs douaniers et le commerce de 1994 ni avec l'accord sur les subventions et les mesures compensatoires. En effet, l'acte final reprenant les résultats des négociations commerciales multilatérales du cycle d'Uruguay contient une décision sur l'anticontournement (12) qui, en l'absence de consensus sur un texte spécifique, porte la question devant le comité des pratiques antidumping. Cette décision ayant été adoptée sachant que plusieurs membres de l'OMC disposaient déjà de leur propre réglementation anticontournement, la Communauté européenne en déduit que les différents membres restent libres d'adopter ou de maintenir des dispositions en la matière dans l'attente de l'adoption de règles multilatérales. En toute logique, les mêmes principes devraient s'appliquer aux enquêtes antisubvention.
5. ENQUÊTE
(11)
Des questionnaires ont été envoyés aux producteurs-exportateurs indiens, brésiliens et israéliens qui avaient coopéré à l'enquête initiale, étaient cités dans la demande ou se sont fait connaître par la suite de la Commission. Des questionnaires ont aussi été envoyés aux importateurs communautaires mentionnés dans la demande ou ayant coopéré à l'enquête initiale qui a conduit à l'institution des mesures en vigueur. Toutes les parties ont été informées du fait que l'absence de coopération pouvait conduire à l'application de l'article 18 du règlement de base et à l'établissement de conclusions qui, fondées sur les données disponibles, pourraient leur être moins favorables que si elles coopéraient.
(12)
Cinq producteurs-exportateurs indiens, un producteur-exportateur brésilien ainsi qu'une entreprise de transformation qui découpe et transforme des feuilles en PET en Israël et les exporte vers la Communauté ont répondu au questionnaire. Une autre société israélienne s'est manifestée et a expliqué qu'elle transformait des feuilles en PET, mais que les produits obtenus n'étaient pas exportés sous les codes NC dont relèvent les feuilles en PET. Elle n'a donc pas répondu au questionnaire.
(13)
Cinq importateurs communautaires se sont manifestés après réception des questionnaires. Trois d'entre eux ont déclaré n'avoir jamais importé de feuilles en PET du Brésil ou d'Israël. Quant aux deux autres, ils ont affirmé ne pas avoir importé de feuilles en PET indiennes du Brésil ou d'Israël pendant la période d'enquête. Aucun n'a donc répondu au questionnaire.
(14)
La Commission a procédé à une vérification sur place auprès des entreprises suivantes:
Producteur-exportateur brésilien:
-
«Terphane Ltda.» BR 101, km 101, ville de Cabo de Santo Agostinho, État de Pernambuco, Brésil (ci-après dénommé «Terphane»),
Transformateur israélien:
-
«Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987)», Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504. POB 8380, Israël (ci-après dénommé «Jolybar»),
Producteurs-exportateurs indiens:
-
«Ester Industries Limited», 75-76, Amrit Nagar, Behind South Extension Part-I, New Delhi 110 003, Inde,
-
«Flex Industries Limited», A-1, Sector 60, Noida 201 301 (U.P.), Inde,
-
«Polyplex Corporation Limited», B-37, Sector-1, Noida 201 301, Dist. Gautam Budh Nagar, Uttar Pradesh, Inde.
6. PÉRIODE D'ENQUÊTE
(15)
L'enquête a couvert la période allant du 1er janvier au 31 décembre 2003 (ci-après dénommée «période d'enquête»). Des données portant sur la période comprise entre 2000 et la fin de la période d'enquête ont été recueillies pour étudier la prétendue modification de la configuration des échanges.
B. RÉSULTATS DE L'ENQUÊTE
1. DEGRÉ DE COOPÉRATION
(16)
Comme indiqué au considérant 12, cinq producteurs-exportateurs indiens de feuilles en PET ont coopéré à l'enquête en répondant au questionnaire. Des informations ont également été obtenues d'un producteur-exportateur brésilien et d'une société qui découpe et transforme des feuilles en PET en Israël. D'après les statistiques d'Eurostat, ces deux sociétés représentent une faible proportion, tant en volume qu'en valeur, du total des importations de feuilles en PET en provenance du Brésil et d'Israël effectuées dans la Communauté pendant la période d'enquête (respectivement moins de 1 % et quelque 5 %).
(17)
À la suite de l'ouverture de l'enquête, les autorités indiennes ont formulé des observations par écrit et communiqué des données statistiques sur les exportations indiennes de feuilles en PET à destination, entre autres, de la Communauté. Des données statistiques sur les exportations de feuilles en PET du Brésil vers la Communauté provenant de la base de données nationale brésilienne ont également été obtenues.
2. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
(18)
Les produits concernés, définis dans l'enquête initiale, sont les feuilles en polyéthylène téréphtalate (PET) originaires de l'Inde, habituellement déclarées sous les codes NC ex 3920 62 19 et ex 3920 62 90 (ci-après dénommées «produit concerné»).
(19)
Il est considéré que les feuilles en PET qui sont exportées de l'Inde vers la Communauté et celles qui sont expédiées du Brésil et d'Israël vers la Communauté présentent les mêmes caractéristiques essentielles et sont destinées aux mêmes usages. Elles sont donc considérées comme des produits similaires au sens de l'article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
3. MODIFICATION DE LA CONFIGURATION DES ÉCHANGES
(20)
Sur la période 1999-2003, les importations du produit concerné représentaient 96,5 % du total des importations en provenance de l'Inde relevant des codes NC en question. Le marché a donc été analysé sur la base des données Eurostat au niveau du code NC. Il y a lieu d'observer que les droits compensateurs institués en 1999 sur les importations dans la Communauté de feuilles en PET originaires de l'Inde avaient déjà entraîné une diminution des volumes importés, tendance qui s'est accentuée à la suite de l'institution des mesures antidumping en 2001. Les mesures antidumping applicables à l'Inde se présentent sous la forme d'engagements de prix pour cinq producteurs-exportateurs et d'un taux de droit nul pour une société. En conséquence, les droits antidumping sur les importations en provenance de la majeure partie des producteurs indiens ne sont pas exigibles. Un droit résiduel de 53,3 % s'applique aux importations effectuées auprès de tous les autres producteurs-exportateurs. En 2000, les importations communautaires de feuilles en PET originaires de l'Inde s'élevaient à 11 600 tonnes. Elles ont commencé par tomber à 6 100 tonnes en 2001, mais sont ensuite remontées à 7 700 tonnes en 2002 pour atteindre 11 500 tonnes pendant la période d'enquête. Les données communiquées par les producteurs-exportateurs indiens ayant coopéré font état de tendances similaires - une hausse de quelque 1 300 tonnes de 2001 à 2002 suivie d'une nouvelle progression d'environ 3 400 tonnes de 2002 à 2003. Il ne faut toutefois pas oublier que tous les producteurs indiens n'ont pas coopéré à l'enquête. De plus, pour apprécier l'évolution des volumes entre 2000 et 2003, il convient de tenir compte de la forte hausse des importations en provenance des exportateurs soumis aux mesures les moins élevées.
(21)
Concernant la situation décrite ci-dessus, il est observé qu'une société était soumise à un taux de droit cumulé (13) nettement inférieur à celui des autres producteurs. Les ventes de cette société ont évolué très différemment de celles des autres producteurs, sa part du total des exportations du produit concerné vers la Communauté ayant considérablement augmenté entre 2000 et 2003 (période d'enquête), à l'inverse des parts des autres producteurs indiens qui ont fortement diminué. Cette tendance irrégulière mise à part, le volume total de produit concerné importé dans la Communauté est resté nettement inférieur à ce qu'il était avant l'institution des mesures antidumping.
(22)
Les autorités indiennes ont communiqué des données statistiques concernant les exportations, entre autres, vers la Communauté. Elles ont soutenu que, selon elles, les statistiques officielles indiennes n'indiquaient pas un contournement des mesures antidumping existantes par les producteurs indiens de feuilles en PET. Ces données sont toutefois en contradiction avec les données d'exportation fournies par les exportateurs indiens ayant coopéré, du moins en ce qui concerne les exportations à destination d'Israël, dans la mesure où celles-ci font état d'une nette augmentation des exportations vers Israël après l'institution des mesures (de quelque 40 tonnes en 2000 à 800 tonnes environ pendant la période d'enquête). S'agissant du Brésil, les données officielles indiennes n'indiquent qu'une hausse marginale des exportations directes à destination du Brésil sur la même période, mais ces chiffres ne tiennent pas compte des ventes indirectes effectuées par l'intermédiaire d'autres pays. De fait, le seul producteur brésilien connu de feuilles en PET a coopéré à l'enquête et ses exportations vers la Communauté ne représentent qu'une part négligeable (0,5 %) de l'ensemble des ventes du Brésil à la Communauté.
(23)
Les importations, dans la Communauté, de feuilles en PET en provenance du Brésil telles qu'elles ressortent des statistiques d'Eurostat au niveau du code NC, diminuées des importations effectuées auprès de la société ayant coopéré, ont augmenté, passant de quelque 650 tonnes en 2000 (0,6 % du total des importations de feuilles en PET) à 1 200 tonnes en 2001 (1,4 %) pour dépasser légèrement les 2 500 tonnes (3,2 %) en 2002, année qui a suivi l'institution des mesures antidumping, et se stabiliser légèrement au-dessus des 2 000 tonnes pendant la période d'enquête (2,4 %).
(24)
Terphane, la seule société brésilienne ayant coopéré, est, comme indiqué au considérant 22, le seul producteur connu de feuilles en PET au Brésil. Pendant la période d'enquête, elle n'a exporté vers la Communauté que 10,6 tonnes de feuilles en PET en un envoi unique. À l'exception d'un échantillon vendu en 2002, il s'agissait de sa première exportation de feuilles en PET à destination de la Communauté. Elle ne semble donc pas être à l'origine des volumes expédiés du Brésil qui sont entrés dans la Communauté sur la période comprise entre 2000 et 2003 (voir le considérant 23). Elle a produit les feuilles en PET livrées dans la Communauté dans des installations mises en place avant l'entrée en vigueur des mesures applicables aux produits indiens. Aucune modification de la configuration des échanges n'a donc été constatée la concernant.
(25)
Les importations, dans la Communauté, de feuilles en PET en provenance d'Israël telles qu'elles ressortent des statistiques d'Eurostat au niveau du code NC, diminuées des importations effectuées auprès de la société ayant coopéré, ont augmenté, passant de 3 000 tonnes en 2000 (3,7 % du total des importations de feuilles en PET) à 3 400 tonnes en 2001 (4,1 %), pour ensuite dépasser légèrement les 4 200 tonnes en 2002 (5,1 %) et les 4 400 tonnes en 2003 (5,3 %). Israël compte quelques transformateurs de feuilles en PET, mais il est ressorti des informations obtenues dans les délais que, même pris dans leur ensemble, il est peu probable qu'ils aient disposé de capacités suffisantes pour expliquer les volumes de feuilles en PET expédiés d'Israël qui sont entrés dans la Communauté sur la période comprise entre 2000 et 2003.
(26)
Les données d'exportation officielles indiennes font état d'une progression régulière des exportations vers Israël. En 2000, ce sont 81 tonnes qui ont été exportées, contre 395 en 2001, 1 032 en 2002 et 2 453 pendant la période d'enquête.
(27)
Jolybar, la seule société israélienne ayant coopéré, découpe et transforme des feuilles en PET achetées et les vend sous la forme de produits qui relèvent du même code NC que le produit concerné, mais ne sont généralement pas d'origine indienne. Il ne peut donc pas être considéré qu'il s'agit du produit concerné. Elle approvisionne la Communauté en feuilles en PET depuis les années quatre-vingt-dix. Les volumes exportés vers la Communauté ont doublé entre 1999 et 2003 (période d'enquête). La société produit les feuilles en PET livrées dans la Communauté dans des installations mises en place avant l'entrée en vigueur des mesures applicables aux produits indiens. Que cette évolution des exportations indique ou non une modification de la configuration des échanges impliquant cette société, elle n'a pas été examinée plus avant puisqu'il est clair qu'elle a une justification économique comme expliqué au considérant 31.
(28)
Compte tenu de ce qui précède et, plus particulièrement, de la coïncidence entre la hausse des importations en provenance du Brésil et d'Israël et l'entrée en vigueur, en 2001, des mesures antidumping sur les feuilles en PET originaires de l'Inde, il est conclu à l'existence d'une modification de la configuration des échanges en ce qui concerne les exportations de feuilles en PET en provenance de l'Inde, d'Israël et du Brésil.
4. ABSENCE DE MOTIVATION SUFFISANTE OU DE JUSTIFICATION ÉCONOMIQUE
(29)
En l'absence de toute autre coopération et compte tenu du fait que la modification de la configuration des échanges impliquant le Brésil est intervenue immédiatement après l'institution des droits antidumping, il y a lieu de conclure, sur la base des informations disponibles et à défaut de toute autre explication, que la modification de la configuration des échanges résulte de l'institution du droit plutôt que de toute autre motivation suffisante ou justification économique au sens de l'article 13, paragraphe 1, du règlement de base.
(30)
En l'absence de coopération et compte tenu du fait que la modification de la configuration des échanges est intervenue immédiatement après l'institution des droits antidumping, il y a lieu de conclure, sur la base des informations disponibles et à défaut de toute autre explication, que la modification de la configuration des échanges résulte de l'institution du droit plutôt que de toute autre motivation suffisante ou justification économique au sens de l'article 13, paragraphe 1, du règlement de base.
(31)
L'enquête a établi que Jolybar exporte de longue date vers la Communauté et qu'elle produit les feuilles en PET livrées dans la Communauté dans des installations mises en place avant l'entrée en vigueur des mesures applicables aux produits indiens. La société a expliqué qu'en règle générale elle ne fournit pas de feuilles en PET indiennes à ses clients communautaires, car ces derniers préfèrent les produits résultant du traitement des qualités européennes. Pendant la période d'enquête, elle a exceptionnellement expédié à un client communautaire une tonne environ de feuilles d'origine indienne dans le cadre d'un envoi plus important dont ce client avait besoin de toute urgence. Il est donc conclu qu'il y a une justification économique suffisante à l'évolution des exportations de Jolybar, qui correspond à celle de ses activités sur le marché communautaire des feuilles en PET.
5. NEUTRALISATION DES EFFETS CORRECTIFS DU DROIT EN TERMES DE PRIX ET/OU DE QUANTITÉS DE PRODUIT SIMILAIRE
(32)
Il ressort des données figurant aux considérants 20 à 28 que la configuration des importations communautaires s'est nettement modifiée au niveau des quantités depuis l'institution des mesures en 2001. Les importations communautaires de produits indiens ont accusé une forte baisse de 5 500 tonnes au moment de l'institution des mesures, ce qui correspond à la hausse des exportations vers la Communauté du produit concerné en provenance du Brésil et d'Israël. Les données d'Eurostat indiquent qu'entre 2000 et la fin de la période d'enquête, les importations communautaires en provenance du Brésil et d'Israël ont respectivement augmenté de 1 376 et 1 392 tonnes. Parallèlement, abstraction faite des importations soumises aux mesures les plus faibles, les importations en provenance de l'Inde ont accusé un fléchissement de 5 653 tonnes. Il est donc considéré qu'une partie des flux d'exportation indiens a été remplacée par des exportations transitant par le Brésil et Israël, neutralisant de ce fait les effets correctifs du droit en termes de quantités importées sur le marché communautaire.
(33)
En ce qui concerne les prix du produit concerné expédié du Brésil et d'Israël, il a été nécessaire, vu le faible degré de coopération, de s'appuyer sur les données d'Eurostat, qui constituaient les meilleures informations disponibles.
(34)
Le prix moyen des importations de feuilles en PET en provenance du Brésil pendant la période d'enquête, ajusté pour tenir compte des coûts postérieurs à l'importation, correspondait à environ 50 % du niveau d'élimination du préjudice établi lors de l'enquête qui a conduit à l'institution des mesures antidumping existantes. Il en ressort donc que les feuilles en PET expédiées du Brésil ont également neutralisé les effets correctifs du droit institué en termes de prix.
(35)
Pendant la période d'enquête, le prix moyen des importations de feuilles en PET en provenance d'Israël, ajusté pour tenir compte des coûts postérieurs à l'importation, correspondait à 55 % environ du niveau d'élimination du préjudice établi lors de l'enquête antidumping initiale. Cet élément montre que les importations en provenance d'Israël ont également neutralisé les effets correctifs du droit institué en termes de prix.
(36)
Il est donc conclu que les importations de feuilles en PET en provenance du Brésil et d'Israël ont neutralisé les effets correctifs des mesures antidumping tant en termes de quantités que de prix.
6. PREUVE DU DUMPING PAR RAPPORT AUX VALEURS NORMALES PRÉCÉDEMMENT ÉTABLIES POUR LES PRODUITS SIMILAIRES
(37)
Conformément à l'article 13, paragraphe 1, du règlement de base, il a été examiné s'il existait des éléments de preuve d'un dumping par rapport à la valeur normale précédemment établie pour les produits similaires. Comme expliqué au considérant 16 ci-dessus, compte tenu de la faible coopération, les données d'Eurostat ont été utilisées, conformément à l'article 18 du règlement de base, pour établir les prix à l'exportation vers la Communauté en vue de déterminer s'il existait des éléments de preuve d'un dumping dans le cas des exportations vers la Communauté du produit concerné en provenance du Brésil et d'Israël pendant la période d'enquête. De même, aux fins de la comparaison entre le prix à l'exportation et la valeur normale, il a été jugé approprié de supposer que l'assortiment de produits expédié du Brésil et d'Israël pendant la période d'enquête était le même que celui expédié de l'Inde pendant l'enquête initiale.
(38)
Aux fins d'une comparaison équitable entre la valeur normale et le prix à l'exportation, il a été dûment tenu compte, sous forme d'ajustements, des différences constatées dans les facteurs affectant les prix et leur comparabilité. Ces ajustements ont été opérés conformément à l'article 2, paragraphe 10, du règlement de base.
(39)
Conformément à l'article 2, paragraphes 11 et 12, du règlement de base, la valeur normale moyenne pondérée déterminée au cours de l'enquête initiale a été comparée aux prix à l'exportation moyens pendant la période d'enquête, établis comme indiqué aux considérants 34 et 35. Ces comparaisons ont révélé des marges de dumping approximatives qui, exprimées en pourcentage du prix caf frontière communautaire avant dédouanement, s'élèvent à 17,5 % pour le Brésil et à 14,5 % pour Israël.
C. DEMANDES DE DISPENSE DE L'ENREGISTREMENT OU D'EXEMPTION DE L'EXTENSION DU DROIT
(40)
La Commission a reçu une demande de dispense d'enregistrement et d'exemption des mesures de Terphane et de Jolybar. Comme indiqué aux considérants 24 et 27, ces sociétés ont coopéré à l'enquête en répondant au questionnaire et en acceptant une visite de vérification. Par le règlement (CE) no 1830/2004 (14), la Commission a modifié le règlement d'ouverture pour mettre fin à l'enregistrement des importations de feuilles en PET produites par Terphane et Jolybar dont il s'est avéré qu'elles n'avaient pas contourné les droits antidumping.
(41)
Conformément aux conclusions ci-dessus selon lesquelles il a été établi que Terphane et Jolybar n'avaient pas contourné les mesures antidumping en vigueur, il convient également de les exempter de l'extension des mesures envisagée.
D. MESURES
(42)
Compte tenu de ce qui précède, il est constaté qu'il y a eu contournement des mesures au sens de l'article 13, paragraphe 1, du règlement de base. Conformément à l'article 13, paragraphe 1, première phrase, de ce même règlement, les mesures antidumping applicables aux importations du produit concerné (à savoir les feuilles en PET originaires de l'Inde) doivent être étendues aux importations de feuilles en PET expédiées du Brésil ou d'Israël, qu'elles aient ou non été déclarées originaires de ces pays, sauf si elles ont été produites par Terphane et Jolybar.
(43)
Conformément à l'article 14, paragraphe 5, du règlement de base, qui dispose que les mesures sont appliquées aux importations enregistrées à partir de la date d'enregistrement, il convient de percevoir le droit antidumping sur les importations de feuilles en PET expédiées du Brésil et d'Israël qui, conformément au règlement d'ouverture, ont été enregistrées à leur entrée dans la Communauté, exception faite des importations de feuilles en PET expédiées du Brésil et produites par Terphane et de feuilles en PET expédiées d'Israël et produites par Jolybar.
(44)
Conformément à l'article 13, paragraphe 4, du règlement de base, les exemptions des mesures étendues accordées aux feuilles en PET produites par Jolybar et Terphane valent aussi longtemps qu'il n'est pas établi qu'elles ont été accordées sur la base d'informations fausses ou trompeuses communiquées par les sociétés en question. En cas d'éléments indiquant à première vue le contraire, la Commission peut ouvrir une enquête afin de déterminer si le retrait de l'exemption se justifie.
(45)
La non-extension des droits aux importations de feuilles en PET produites par Terphane et Jolybar repose sur les conclusions de la présente enquête. Elle s'applique donc exclusivement aux feuilles en PET importées respectivement du Brésil ou d'Israël et produites par ces deux entités juridiques. Les feuilles en PET importées fabriquées ou expédiées par toute société dont le nom et l'adresse ne sont pas spécifiquement mentionnés dans le dispositif du présent règlement, y compris par les entités liées aux sociétés spécifiquement citées, ne peuvent pas bénéficier de cette exemption et doivent être soumises au taux de droit résiduel institué par le règlement (CE) no 1676/2001.
E. PROCÉDURE
(46)
Les parties intéressées ont été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels le Conseil envisageait d'étendre le droit antidumping définitif en vigueur et ont eu l'occasion de présenter leurs observations et d'être entendues. Les autorités israéliennes ont formulé les mêmes commentaires que les autorités indiennes, présentés au considérant 10. Elles ont aussi communiqué une liste de transformateurs israéliens de feuilles en PET ayant exporté vers la Communauté européenne en 2003 et 2004. Toutefois, ces sociétés n'ayant pas coopéré dans les délais, il n'a pas pu être établi qu'elles n'avaient pas contourné les mesures. Elles n'ont donc pas pu être exemptées des mesures étendues à Israël,
A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Le droit antidumping définitif de 53,3 % institué par le règlement (CE) no 1676/2001 sur les importations de feuilles en polyéthylène téréphtalate originaires de l'Inde, relevant des codes NC ex 3920 62 19 et ex 3920 62 90, est étendu aux importations des mêmes feuilles en polyéthylène téréphtalate expédiées du Brésil et d'Israël (qu'elles aient ou non été déclarées originaires de ces pays) (codes TARIC 3920621901, 3920621904, 3920621907, 3920621911, 3920621914, 3920621917, 3920621921, 3920621924, 3920621927, 3920621931, 3920621934, 3920621937, 3920621941, 3920621944, 3920621947, 3920621951, 3920621954, 3920621957, 3920621961, 3920621967, 3920621974, 3920621992, 3920629031, 3920629092), à l'exception des feuilles en polyéthylène téréphtalate produites par Terphane Ltda, BR 101, km 101, ville de Cabo de Santo Agostinho, État de Pernambuco, Brésil (code additionnel TARIC A569) et par Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Israël (code additionnel TARIC A570).
2. Le droit étendu en vertu du paragraphe 1 du présent article est perçu sur les importations enregistrées conformément à l'article 2 du règlement (CE) no 284/2004 et aux articles 13, paragraphe 3, et 14, paragraphe 5, du règlement (CE) no 384/96, à l'exception des importations de feuilles en polyéthylène téréphtalate produites par Terphane Ltda, BR 101, km 101, ville de Cabo de Santo Agostinho, État de Pernambuco, Brésil et par Jolybar Filmtechnic Converting Ltd (1987), Hacharutsim str. 7, Ind. Park Siim 2000, Natania South, 42504, POB 8380, Israël.
3. Les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 15 novembre 2004.