ROZHODNUTÍ KOMISE
ze dne 9. prosince 2004
o řízení podle článku 81 Smlouvy o ES a článku 53 Dohody o EHP (Věc č. C.37.533 - cholinchlorid)
(oznámeno pod číslem K(2004) 4717)
(Pouze anglické, francouzské a německé znění je závazné)
(Text s významem pro EHP)
(2005/566/ES)
Dne 9. prosince 2004 přijala Komise rozhodnutí o řízení podle článku 81 Smlouvy o ES a článku 53 Dohody o EHP. V souladu s ustanoveními článku 30 nařízení Rady (ES) č. 1/2003 (1) tímto Komise s přihlédnutím k oprávněnému zájmu podniků na ochraně jejich podnikatelských zájmů vyhlašuje jména stran a podstatný obsah rozhodnutí, včetně uložených pokut. Nedůvěrná verze plného znění rozhodnutí je k dispozici v závazných jazycích věci a v pracovních jazycích Komise na internetových stránkách Generálního ředitelství pro hospodářskou soutěž na této adrese: http://europa.eu.int/comm/competition
I. SHRNUTÍ PROTIPRÁVNÍHO JEDNÁNÍ
1. Úvod
(1)
Toto rozhodnutí je určeno Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemical Internationals BV, Akzo Nobel Chemicals BV a Akzo Nobel Functional Chemicals BV, společně a nerozdílně (dále jen „Akzo Nobel“), BASF AG (dále jen „BASF“), Bioproducts Incorporated (dále jen „Bioproducts“), Chinook Group Limited Partnership a Chinook Group Limited, společně a nerozdílně (dále jen „Chinook“), DuCoa LP (dále jen „DuCoa“) a UCB SA (dále jen „UCB“).
(2)
Adresáti se společně podíleli na jediném pokračujícím porušování čl. 81 odst. 1 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „Smlouva o ES“ nebo „Smlouva“) a ode dne 1. ledna 1994 také čl. 53 odst. 1 Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a to na celém území EHP.
(3)
Poté, co Komise v dubnu 1999 obdržela žádost o shovívavost od společnosti Bioproducts, dodavatele ze Spojených států amerických, zahájila šetření v celém výrobním odvětví cholinchloridu. Šetření se týkalo období od roku 1992 do konce roku 1998 (dále jen „období šetření“).
2. Trh s cholinchloridem
(4)
Cholinchlorid patří do skupiny ve vodě rozpustných vitaminů B-komplex (vitamin B4). Používá se zejména v průmyslu výživy zvířat jako běžný potravinový doplněk, především pro drůbež a prasata, u nichž urychluje růst, snižuje úmrtnost, zvyšuje účinnost krmení, zvyšuje produkci vajec a zlepšuje kvalitu masa.
(5)
Na počátku období šetření se cholinchlorid vyráběl zejména v Evropě a v Severní Americe (ve Spojených státech a v Kanadě), i když se výrobní kapacity nacházely též v Číně, Indii, Japonsku, Koreji a na Tchaj-wanu. Severoameričtí výrobci vyváželi cholinchlorid do Střední a Jižní Ameriky, do Evropy, na Dálný východ a do jihovýchodní Asie. Evropští výrobci začínali s vývozem do Střední a Jižní Ameriky, Afriky, na Dálný východ a do jihovýchodní Asie. Evropští i severoameričtí výrobci měli výrobní zařízení také v různých částech světa a zvyšovali místní výrobu, aby mohli snížit náklady na přepravu a skladování a mohli lépe proniknout na místní trhy. Zejména zřídila společnost BASF výrobní zařízení v Mexiku, Brazílii a Thajsku, společnosti Akzo Nobel a UCB v Číně, společnost DuCoa v Mexiku a společnost Chinook v Singapuru.
(6)
V roce 1997, v posledním celém roce protiprávního jednání, se velikost světového trhu s cholinchloridem odhadovala na 183,7 milionu EUR, z čehož EHP tvořil 52,6 milionu EUR. Během období šetření ovládali porušující výrobci více než 80 % světového trhu. Dotčení evropští výrobci ovládali téměř 80 % území EHP.
3. Popis kartelu
(7)
Pokud jde o EHP, fungoval cholinchloridový kartel na dvou různých, ale velmi propojených úrovních, na celosvětové a na evropské úrovni. Na celosvětové úrovni se na činnostech proti hospodářské soutěži v rámci EHP podíleli od června 1992 do dubna 1994 všichni výrobci, jichž se toto řízení týká. Mezi tyto činnosti patřilo stanovování a zvyšování celosvětových cen, rozdělení celosvětových trhů, ovládání distributorů a zpracovatelů a výměna důvěrných obchodních informací.
(8)
Severoameričtí výrobci se nepodíleli na několika dalších jednáních evropských výrobců, která byla zaměřena proti hospodářské soutěži a na nichž evropští výrobci koordinovali své chování na evropském trhu. Tato jednání se konala od března 1994 do října 1998. Mezi činnosti patřilo stanovování a zvyšování cen (jak v EHP jako celku, tak na jednotlivých vnitrostátních trzích, i pro jednotlivé odběratele), rozdělení jednotlivých odběratelů mezi zapojené podniky, stanovení podílu na trhu v rámci celého trhu EHP pro každý podnik, ovládání distributorů a zpracovatelů a výměna důvěrných obchodních informací.
(9)
Komise zjistila, že opatření na celosvětové a evropské úrovni tvoří část celkového systému, který vymezoval kroky členů kartelu v EHP a omezoval jejich individuální obchodní chování, aby dosáhli společného cíle zaměřeného proti hospodářské soutěži, a to narušení normálních konkurenčních podmínek pro cholinchlorid v EHP. Severoameričtí výrobci se na tomto systému podíleli po část období (od října 1992 do dubna 1994, celkem jeden rok a šest měsíců) a evropští výrobci po celé období (od října 1992 do září 1998, celkem pět let a jedenáct měsíců).
II. POKUTY
1. Promlčecí lhůta
(10)
Severoameričtí výrobci se přestali na protiprávním jednání podílet na konci celosvětového jednání, které se odehrálo od 14. do 20. dubna 1994. Komise poprvé zahájila šetření protiprávního jednání dne 26. května 1999. Protože byly tyto kroky podniknuty po více než pěti letech od doby, kdy severoameričtí výrobci ukončili svou účast na protiprávním jednání (2), nelze severoamerickým výrobcům Bioproducts, Chinook a DuCoa uložit žádnou pokutu.
2. Základní částka
Závažnost
(11)
Protiprávní jednání v tomto případě spočívalo především v tajné dohodě mezi členy kartelu o pevných cenách v EHP, která byla podporována sdílením trhu a dohodnutým postupem vůči konkurenci. Takové typy plošného omezování patří ze své podstaty k nejhorším porušením čl. 81 odst. 1 Smlouvy o ES a čl. 53 odst. 1 Dohody o EHP. S ohledem na podstatu tohoto protiprávního jednání a na skutečnost, že se dotýkalo celého jednotného trhu a, po jeho vytvoření, i EHP jako celku, je Komise toho názoru, že se společnosti Akzo Nobel, BASF a UCB dopustily velmi závažného porušení čl. 81 odst. 1 Smlouvy a čl. 53 odst. 1 Dohody o EHP. Podle Komise jsou tyto skutečnosti natolik vážné, že musí být porušení posouzeno jako velmi závažné, i přesto, že skutečný dopad protiprávního jednání nelze stanovit.
Odlišné zacházení
(12)
Sazebník pravděpodobných pokut v kategorii závažných protiprávních jednání umožňuje, aby se vůči podnikům použilo odlišného zacházení a zohlednila se tak skutečná ekonomická schopnost pachatelů způsobit konkurenci významnou újmu. Vzhledem k tomu, že protiprávní jednání začalo na celosvětové úrovni a podíleli se na něm severoamerické společnosti, které, mimo jiné, souhlasily s tím, že se stáhnou z evropského trhu, považuje Komise za vhodné použít v tomto případě pro stanovení vzájemné váhy porušujících podniků jejich podíl na celosvětovém trhu. Největším operátorem na trhu na světě byla společnost Chinook s podílem 19,3 %. Proto spadá do první kategorie. DuCoa s podílem na trhu 16,3 % spadá do druhé kategorie. UCB s podílem na trhu 13,4 %, Bioproducts s podílem 12,2 % a Akzo Nobel s podílem 12 % spadají do třetí kategorie. A konečně BASF s podílem na trhu 9,1 % spadá do čtvrté kategorie.
Dostatečné odrazení
(13)
Sazebník pravděpodobných pokut v kategorii závažných protiprávních jednání také umožňuje, aby byly uloženy pokuty v takové výši, aby měly dostatečně odrazující účinek, s ohledem na velikost každého podniku. V tomto směru bere Komise na vědomí, že v roce 2003, posledním finančním roce před učiněním tohoto rozhodnutí, byl obrat UCB 3 miliardy EUR, Akzo Nobel 13 miliard EUR a BASF 33,4 miliardy EUR. V souladu s tím se Komise domnívá, že je přiměřené, aby byla pokuta udělená společnosti Akzo Nobel vynásobena koeficientem 1,5 a pokuta BASF koeficientem 2.
Doba trvání
(14)
Společnosti Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals International BV, Akzo Nobel Chemicals BV a Akzo Nobel Functional Chemicals BV, BASF AG a UCB SA se podílely na protiprávním jednání přinejmenším od 13. října 1992 do 30. září 1998, celkem pět let a jedenáct měsíců.
3. Přitěžující okolnosti
Opakované protiprávní jednání
(15)
V době, kdy společnost BASF jednala protiprávně, vztahovala se na ni již předchozí rozhodnutí Komise zakazující kartelovou činnost, jmenovitě rozhodnutí 69/243/EHS (3) a 94/599/ES (4). Skutečnost, že společnost BASF opakovaně jednala stejným způsobem, byť v jiném odvětví, než na která se vztahovaly předchozí udělené pokuty, ukazuje, že předchozí pokuty nepřiměly BASF ke změně chování v celém podniku. Pro Komisi to představuje přitěžující okolnost. Tato přitěžující okolnost je příčinou zvýšení základní částky pokuty BASF o 50 %. V případech opakovaného protiprávního jednání Komise 50 % přirážku uplatňuje běžně.
4. Polehčující okolnosti
Krátká doba protiprávního jednání
(16)
BASF a UCB nárokují snížení za krátkou dobu trvání. Kartelové protiprávní jednání je ze své podstaty těžkým proviněním proti antimonopolní legislativě. Společnosti podílející se na takovém porušování obvykle velmi dobře vědí, že jednají protiprávně. Komise zastává názor, že při takovém vědomě protiprávním jednání si skutečnost, že bylo protiprávní jednání ukončeno bez zásahu Komise, nezasluhuje žádnou zvláštní odměnu než tu, že bylo období protiprávního jednání kratší, než by jinak bylo.
Neprovádění
(17)
Akzo Nobel, BASF a UCB tvrdí, že protiprávní jednání nebo jeho prvky nebyly vůbec nebo částečně či účinně provedeny. Komise zastává názor, že opatření, pokud jde o trh EHP, byla provedena, přinejmenším evropskými výrobci. Opatření byla naplňována, především pokud jde o rozhodující prvky cen a rozdělení klientů v Evropě a o ovládání zpracovatelů přesto, že mohlo být takové naplňování ne zcela úspěšné kvůli zbývajícím konkurentům na trhu. Žádný ze tří dotčených výrobců neprojevil žádný náznak, že by si v období, kdy se držel kartelových dohod uzavřených v rámci EHP, přál od těchto dohod odstoupit nebo že by v tomto směru vykonal nějaké kroky.
Délka šetření
(18)
BASF tvrdí, že by mělo být poskytnuto snížení kvůli dlouhé době šetření. Komise podotýká, že obecně neexistuje nutnost, aby snižovala výši pokuty kvůli délce šetření. Platí obvyklé promlčecí lhůty stanovené v článku 25 nařízení (ES) č. 1/2003. Především odstavec 5 uvedeného článku stanoví, že promlčení nastane nejpozději dnem, kdy uplynula doba rovnající se dvojnásobku promlčecí lhůty, aniž by Komise uložila pokutu nebo penále. Tato lhůta pro toto řízení ještě ani zdaleka neuplynula.
Krize
(19)
BASF tvrdí, že by mělo být poskytnuto snížení kvůli tomu, že se cholinchloridové odvětví údajně nacházelo v krizi. Komise podotýká, že když podnik náhodou nevytváří z určité obchodní činnosti zisk, neopravňuje jej to k tomu, aby uzavřel s konkurenty tajnou dohodu, aby mohli společně podvádět odběratele i ostatní konkurenty. Je obecně platným pravidlem, že podniky riskují v kartelech, ne pokud mají vysoké zisky, ale právě v případě, kdy se jejich odvětví potýká s problémy.
Kárná opatření a program plnění předpisů
(20)
Společnost BASF tvrdí, že by jí měla být pokuta snížena, protože proti zaměstnancům účastnícím se protiprávního jednání podnikla kárná opatření a protože zavedla program plnění předpisů. Komise sice vítá opatření, která podnik učinil, aby předešel kartelovému protiprávnímu jednání v budoucnosti, tato opatření však již nemohou změnit skutečnost, že k protiprávnímu jednání došlo a že je třeba jej tímto rozhodnutím patřičně potrestat.
Účinná spolupráce mimo oznámení o shovívavosti z roku 1996
(21)
Společnost UCB jako první dobrovolně informovala Komisi, že se evropští výrobci vedle jednání na celosvětové úrovni několikrát sešli také na evropské úrovni. Důkazy, které společnost UCB o těchto jednáních dobrovolně poskytla, umožnily, aby Komise stanovila dobu trvání protiprávního jednání na pět let a jedenáct měsíců. Kdyby Komise věděla pouze o opatřeních na celosvětové úrovni, bylo by trvání protiprávního jednání jeden rok a šest měsíců. Aby Komise odměnila společnost UCB za zjištění delšího trvání, považuje za vhodné snížit jí základní částku pokuty o 25,8 % za polehčující okolnost. Toto snížení odpovídá 40 % nárůstu základní částky, který vznikl prodloužením trvání protiprávního jednání z jednoho roku a šesti měsíců na pět let a jedenáct měsíců.
5. Použití oznámení o shovívavosti z roku 1996
Výrazné snížení pokuty (oddíl D: snížení od 10 % do 50 %)
(22)
Společnosti Akzo Nobel, BASF a UCB spolupracovaly s Komisí v různých fázích šetření, aby získaly příznivé zacházení stanovené v oznámení o shovívavosti z roku 1996, které se na toto řízení vztahuje (5).
BASF
(23)
BASF byla třetí společností, která dobrovolně poskytla důkazy o celosvětových opatřeních. Když společnost BASF předložila své důkazy, měla již Komise k dispozici důkazy o těchto opatřeních poskytnuté společnostmi Chinook a Bioproducts. Bez ohledu na hodnotu důkazů předložených společností Chinook byly důkazy předložené společností Bioproducts samy o sobě dostatečně rozhodným důkazem existence kartelu ve smyslu oddílu B oznámení o shovívavosti z roku 1996. Když tedy společnost BASF předložila své důkazy, nebyla prvním podnikem, který o existenci kartelu poskytl Komisi rozhodný důkaz. Proto se oddíly B a C oznámení o shovívavosti z roku 1996 nevztahují ani na BASF, ani na druhé dva evropské výrobce.
(24)
Pokud jde o podstatu důkazů předložených BASF, které se týkaly pouze celosvětových opatření, lze říci, že podstatně přispěly k prokázání existence protiprávního jednání ve smyslu oddílu D oznámení o shovívavosti z roku 1996, což umožňuje snížit pokutu o 10 až 50 %. Hodnota důkazů však byla dosti omezena vzhledem k rozsáhlým důkazům, které již o celosvětových opatřeních měla Komise k dispozici.
(25)
Poté, co společnost BASF obdržela oznámení o námitce, sdělila Komisi, že až na některé faktické opravy, které Komise přijala, nemá podstatné výhrady k faktům, na nichž Komise zakládá svá tvrzení.
(26)
S ohledem na několik zmíněných bodů spolupráce zastává Komise názor, že má BASF nárok na 20 % snížení pokuty, která by jinak byla uložena.
UCB
(27)
Společnost UCB dobrovolně informovala Komisi o devíti kartelových jednáních na evropské úrovni, která se konala od března 1994 do října 1998. Informace obsahovaly jména účastnících se podniků a krátký všeobecný popis obsahu jednání. Také byly dodány soudobé zprávy o prvních dvou kartelových jednáních, která se uskutečnila v roce 1994. V době, kdy společnost UCB předložila tyto důkazy, Komise o žádných jednáních na evropské úrovni nevěděla. Dohromady představují tyto důkazy významný a závažný přínos pro prokázání protiprávního jednání, přestože pro období 1995-1998 nebyly předloženy žádné soudobé písemné důkazy.
(28)
Poté, co společnost UCB obdržela oznámení o námitce, sdělila Komisi, že až na některé faktické opravy, které Komise přijala, nemá podstatné výhrady k faktům, na nichž Komise zakládá svá tvrzení. V tomtéž podání však společnost UCB tvrdí, že ačkoli se několika jednání na celosvětové úrovni zúčastnila, nikdy nebyla stranou žádné dohody na celosvětové úrovni. Komise ve svém rozhodnutí toto tvrzení zamítla jako nepodložené. Protože tedy společnost UCB po obdržení oznámení o námitce napadla základní prvek faktů, na nichž Komise zakládá svá tvrzení, neposkytuje se této společnosti žádné snížení za to, že nenapadá fakta, na nichž Komise zakládá svá tvrzení.
(29)
S ohledem na několik zmíněných bodů spolupráce zastává Komise názor, že má UCB nárok na 30 % snížení pokuty, která by jinak byla uložena.
Akzo Nobel
(30)
Společnost Akzo Nobel předložila v lednu 2002 dobrovolnou zprávu o evropských opatřeních. Tato zpráva obsahovala podrobný popis obsahu opatření na evropské úrovni, včetně mnoha informací, které společnost UCB neposkytla. Při udělení shovívavého snížení by však měla být zohledněna skutečnost, že společnost Akzo Nobel poskytla tuto zprávu až dva a půl roku poté, co důkazy o těchto opatřeních předložila společnost UCB.
(31)
Poté, co společnost Akzo Nobel obdržela oznámení o námitce, sdělila Komisi, že až na některé faktické opravy, které Komise přijala, nemá podstatné výhrady k faktům, na nichž Komise zakládá svá tvrzení.
(32)
S ohledem na několik zmíněných bodů spolupráce zastává Komise názor, že má Akzo Nobel nárok na 30 % snížení pokuty, která by jinak byla uložena. Toto hodnocení zohledňuje, že na jedné straně byla zpráva Akzo Nobel o evropských opatřeních pro Komisi téměř stejně přínosná jako informace a důkazy poskytnuté dříve společností UCB, ale byla předložena o dva a půl roku později a na druhé straně, že narozdíl od UCB nenapadla společnost Akzo Nobel fakta, na nichž Komise zakládá svá tvrzení. Výsledkem je, že mají oba podniky nárok na stejné procentuální snížení.
6. Rozhodnutí
(33)
Tyto podniky porušovaly čl. 81 odst. 1 Smlouvy a - ode dne 1. ledna 1994 - i čl. 53 odst. 1 Dohody o EHP tím, že se v uvedených obdobích podílely na souboru dohod a společně dohodnutých postupů, které zahrnovaly stanovování cen, rozdělení trhu a dohodnuté činnosti proti konkurenci v odvětví cholinchloridu v rámci EHP:
a)
Akzo Nobel NV, spolu s Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals International BV, Akzo Nobel Chemicals BV a Akzo Nobel Functional Chemicals BV od 13. října 1992 do 30. září 1998;
b)
BASF AG od 13. října 1992 do 30. září 1998;
c)
Bioproducts Incorporated od 13. října 1992 do 14. dubna 1994;
d)
Chinook Group Limited Partnership, spolu s Chinook Group Limited, od 13. října 1992 do 14. dubna 1994;
e)
DuCoa, LP od 13. října 1992 do 14. dubna 1994;
f)
UCB SA od 13. října 1992 do 30. září 1998.
(34)
Za uvedené protiprávní jednání se udělují tyto pokuty:
a)
Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals International BV, Akzo Nobel Chemicals BV a Akzo Nobel Functional Chemicals BV, společně a nerozdílně:
20,99 milionu EUR;
b)
BASF AG:
34,97 milionu EUR;
c)
UCB SA:
10,38 milionu EUR;
(35)
Podniky uvedené výše v 33. bodu odůvodnění ihned ukončí své protiprávní jednání, pokud tak již neučinily. Zdrží se opakování jakéhokoli činu nebo jednání, jako je zjištěné protiprávní jednání v tomto případě, a jakéhokoli činu nebo jednání se stejným cílem nebo účinkem.
DÉCISION DE LA COMMISSION
du 9 décembre 2004
relative à une procédure d’application de l’article 81 du traité CE et de l’article 53 de l’accord EEE (Affaire C.37.533 - Chlorure de choline)
[notifiée sous le numéro C(2004) 4717]
(Les textes en langues allemande, anglaise et française sont les seuls faisant foi.)
(Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)
(2005/566/CE)
Le 9 décembre 2004, la Commission a adopté une décision relative à une procédure d’application de l’article 81 du traité CE et de l’article 53 de l’accord EEE. Conformément aux dispositions de l’article 30 du règlement (CE) no 1/2003 du Conseil (1), la Commission publie ci-après les noms des parties et l’essentiel de la décision, ainsi que les sanctions qui leur ont, le cas échéant, été infligées, en tenant compte de l’intérêt légitime des entreprises à ce que leurs secrets d’affaires ne soient pas divulgués. Une version non confidentielle du texte intégral de la décision est disponible dans les langues faisant foi en l’espèce et dans les langues de travail de la Commission sur le site internet de la direction générale de la concurrence, à l’adresse suivante: http://europa.eu.int/comm/competition/index_fr.html
I. RÉSUMÉ DE L’INFRACTION
1. Introduction
(1)
Sont destinataires de la présente décision: Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemical Internationals BV, Akzo Nobel Chemicals BV et Akzo Nobel Functional Chemicals BV, conjointement et solidairement (ci-après dénommées «Akzo Nobel»), BASF AG (ci-après dénommée «BASF»), Bioproducts Incorporated (ci-après dénommée «Bioproducts»), Chinook Group Limited Partnership et Chinook Group Limited, conjointement et solidairement (ci-après dénommées «Chinook»), DuCoa LP (ci-après dénommée «DuCoa») et UCB SA (ci-après dénommée «UCB»).
(2)
Les destinataires ont participé à une infraction unique et continue à l’article 81, paragraphe 1, du traité instituant la Communauté européenne (ci-après dénommé «le traité CE» ou «le traité») et, à compter du 1er janvier 1994, à l’article 53, paragraphe 1, de l’accord sur l’Espace économique européen (ci-après dénommé «l’accord EEE»). Il s’agissait d’une infraction couvrant l’ensemble du territoire de l’EEE.
(3)
La Commission a ouvert une enquête sur l’industrie mondiale du chlorure de choline après avoir reçu, en avril 1999, une demande de mesures de clémence émanant du producteur américain Bioproducts. L’enquête a couvert une période allant de 1992 à la fin de 1998 (ci-après dénommée «période en cause»).
2. Le marché du chlorure de choline
(4)
Le chlorure de choline fait partie du groupe de vitamines hydrosolubles B complexe (vitamine B4). Il est principalement utilisé dans l’industrie de l’alimentation animale, en particulier pour l’alimentation des volailles et des porcs, comme additif alimentaire classique destiné à stimuler la croissance, à réduire le taux de mortalité, à accroître l’efficience alimentaire, à augmenter la production d’œufs et à améliorer la qualité de la viande.
(5)
Au début de la période en cause, le chlorure de choline était produit essentiellement en Europe et en Amérique du Nord (États-Unis d’Amérique et Canada), bien qu’il y eût aussi des capacités de production en Chine, en Inde, au Japon, en Corée et à Taïwan. Les producteurs nord-américains exportaient vers l’Amérique centrale et l’Amérique du Sud, l’Europe, l’Extrême-Orient et le Sud-Est asiatique. Les producteurs européens commençaient à exporter vers l’Amérique centrale et l’Amérique du Sud, l’Afrique, le Sud-Est asiatique et l’Extrême-Orient. Les producteurs européens et nord-américains possédaient également des installations de production dans différentes régions du monde et développaient leur production locale afin de réduire les coûts de transport et de stockage et de mieux s’implanter sur les marchés locaux. C’est ainsi que BASF a créé des installations de production au Mexique, au Brésil et en Thaïlande, Akzo Nobel et UCB en Chine, Ducoa au Mexique et Chinook à Singapour.
(6)
En 1997, dernière année complète couverte par l’infraction, la taille du marché mondial du chlorure de choline a été estimée à 183,7 millions d’euros, dont une part de 52,6 millions d’euros pour l’EEE. Pendant la période en cause, les producteurs impliqués dans l’infraction contrôlaient plus de 80 % du marché mondial. Les producteurs européens concernés contrôlaient près de 80 % du marché dans l’EEE.
3. Description de l’entente
(7)
En ce qui concerne l’EEE, l’entente sur le chlorure de choline fonctionnait à deux niveaux différents, mais étroitement liés, le niveau mondial et le niveau européen. Au niveau mondial, l’ensemble des producteurs en cause dans la présente procédure ont participé à des activités anticoncurrentielles concernant l’EEE entre juin 1992 et avril 1994. Ces activités avaient notamment pour objet la fixation et l’augmentation des prix à l’échelle mondiale, la répartition des marchés mondiaux, le contrôle des distributeurs et des transformateurs et l’échange d’informations commercialement sensibles.
(8)
Les producteurs nord-américains n’ont pas participé à une série d’autres réunions anticoncurrentielles, organisées par les seuls producteurs européens en vue de coordonner leur action sur le marché européen. Ces réunions ont eu lieu entre mars 1994 et octobre 1998. Elles avaient notamment pour objet la fixation et l’augmentation des prix (pour l’EEE dans son ensemble, pour certains marchés nationaux et pour des clients en particulier), la répartition de certains clients entre les différentes entreprises participantes, l’attribution de parts de marché à chaque entreprise sur le marché de l’EEE dans son ensemble, le contrôle des distributeurs et des transformateurs et l’échange d’informations commercialement sensibles.
(9)
La Commission est arrivée à la conclusion que les accords passés au niveau aussi bien mondial qu’européen s’inscrivaient tous dans le cadre d’un projet global qui déterminait les lignes d’action des membres de l’entente dans l’EEE et restreignait leur autonomie commerciale, en vue de poursuivre un objectif économique anticoncurrentiel unique et identique, à savoir fausser les conditions normales de concurrence dans l’EEE pour le chlorure de choline. Les producteurs nord-américains ont participé à ce projet pendant un certain temps (entre octobre 1992 et avril 1994, soit un an et demi) et les producteurs européens pendant toute la période (entre octobre 1992 et septembre 1998, soit cinq ans et onze mois).
II. AMENDES
1. Délai de prescription
(10)
Les producteurs nord-américains ont mis fin à leur participation à l’infraction à la fin de la réunion mondiale qui a eu lieu entre le 14 et le 20 avril 1994. Le premier acte engagé par la Commission pour enquêter sur l’infraction l’a été le 26 mai 1999. Cet acte ayant eu lieu plus de cinq ans après que les producteurs nord-américains ont mis fin à leur participation à l’infraction (2), aucune amende ne peut être infligée aux producteurs nord-américains Bioproducts, Chinook et DuCoa.
2. Montant de base
Gravité
(11)
En l’espèce, l’infraction consistait essentiellement en une collusion secrète entre les membres de l’entente en vue de fixer les prix dans l’EEE, en s’appuyant sur un partage des marchés et une action concertée envers les concurrents. Ces types de restrictions horizontales figurent, de par leur nature même, parmi les infractions les plus graves à l’article 81, paragraphe 1, du traité CE et à l’article 53, paragraphe 1, de l’accord EEE. Compte tenu de la nature de l’infraction commise et du fait qu’elle s’est étendue à l’ensemble du marché commun et, depuis sa création, à l’ensemble de l’EEE, la Commission considère qu’Akzo Nobel, BASF et UCB ont commis une infraction très grave à l’article 81, paragraphe 1, du traité et à l’article 53, paragraphe 1, de l’accord EEE. Elle considère que ces facteurs sont tels que l’infraction doit être qualifiée de très grave, même si son effet réel sur le marché ne peut être mesuré.
Traitement différencié
(12)
Dans la catégorie des infractions très graves, l’éventail des amendes qu’il est possible d’infliger permet d’appliquer aux entreprises un traitement différencié de manière à tenir compte de leur capacité économique réelle à porter un préjudice important à la concurrence. Compte tenu du fait que l’infraction a débuté au niveau mondial, avec la participation de sociétés nord-américaines qui ont, notamment, accepté de se retirer du marché européen, la Commission estime qu’il convient en l’espèce de s’appuyer sur les parts de marché mondial des entreprises impliquées dans l’infraction pour déterminer leur importance respective. Chinook était le numéro un sur le marché mondial, avec une part de marché de 19,3 %. Elle sera donc classée dans la première catégorie. DuCoa, avec une part de marché de 16,3 %, sera placée dans la deuxième catégorie. UCB, Bioproducts et Akzo Nobel, avec, respectivement, des parts de marché de 13,4 %, 12,2 % et 12 %, figureront dans une troisième catégorie. Enfin, BASF, avec une part de marché de 9,1 %, sera affectée à une quatrième catégorie.
Caractère dissuasif suffisant
(13)
Dans la catégorie des infractions très graves, l’échelle des amendes susceptibles d’être infligées permet également de fixer le montant des amendes à un niveau garantissant qu’elles auront un effet dissuasif suffisant, compte tenu de la taille de chaque entreprise. À cet égard, la Commission note qu’en 2003, l’exercice ayant immédiatement précédé la présente décision, UCB a réalisé un chiffre d’affaires de 3 milliards d’euros, Akzo Nobel de 13 milliards d’euros et BASF de 33,4 milliards d’euros. En conséquence, la Commission estime qu’il convient d’appliquer à l’amende infligée à Akzo Nobel un coefficient de 1,5 et à celle infligée à BASF un coefficient de 2.
Durée
(14)
Akzo Nobel NV, conjointement avec Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals International BV, Akzo Nobel Chemicals BV et Akzo Nobel Functional Chemicals BV, BASF AG et UCB SA ont participé à l’infraction au moins du 13 octobre 1992 au 30 septembre 1998, soit une période de cinq ans et onze mois.
3. Circonstances aggravantes
Récidive
(15)
Au moment où l’infraction a eu lieu, BASF avait déjà fait l’objet de décisions d’interdiction antérieures de la Commission dans des affaires relatives à des ententes, en l’occurrence les décisions 69/243/CEE (3) et 94/599/CE (4). Le fait que BASF a à nouveau adopté le même type de comportement, même si c’est dans un secteur différent de ceux pour lesquels elle avait été précédemment sanctionnée, montre que les premières sanctions n’ont pas incité BASF à modifier son comportement pendant la durée de l’infraction, ce qui constitue pour la Commission une circonstance aggravante justifiant une augmentation de 50 % du montant de base de l’amende à infliger à BASF. Un taux de 50 % est le taux normal appliqué par la Commission en cas de récidive.
4. Circonstances atténuantes
Cessation précoce de l’infraction
(16)
BASF et UCB prétendent avoir droit à une réduction pour cessation précoce. Les ententes constituent, de par leur nature même, des infractions caractérisées aux règles antitrust. Ceux qui participent à de telles infractions savent généralement pertinemment qu’ils se livrent à des actes illicites. La Commission estime que dans de tels cas de comportement illicite délibéré, le fait qu’une entreprise mette fin au comportement incriminé avant toute intervention de la Commission ne mérite pas de récompense particulière, sinon que la durée de l’infraction commise par l’entreprise concernée sera plus courte qu’elle ne l’aurait été autrement.
Non-application des accords
(17)
Akzo Nobel, BASF et UCB affirment que l’infraction, ou des éléments de celle-ci, n’ont pas été appliqués du tout, pas entièrement ou pas efficacement. Selon la Commission, dans la mesure où ils concernaient le marché de l’EEE, les accords ont été mis en œuvre, du moins par les producteurs européens. Ils l’ont été, en particulier, dans leurs éléments essentiels, à savoir les prix et la répartition des clients en Europe ainsi que le contrôle des transformateurs, même si cette application n’a peut-être pas permis d’obtenir l’ensemble des résultats effectifs escomptés sur le marché, étant donné qu’il subsistait une concurrence sur ce marché. Aucun de ces trois producteurs n’a fourni d’élément indiquant que ceux-ci aient jamais eu l’intention et aient jamais fait en sorte de délibérément se soustraire à l’application des accords qu’ils avaient conclus concernant l’EEE pendant la période au cours de laquelle ils y ont adhéré.
Durée de l’enquête
(18)
BASF fait valoir qu’une réduction de l’amende devrait être accordée en raison de la longueur de l’enquête. La Commission fait observer que, d’une manière générale, rien ne l’oblige à réduire le montant de l’amende du fait de la durée de l’enquête. Les délais de prescription normaux définis à l’article 25 du règlement (CE) no 1/2003 sont applicables. Le paragraphe 5 de cet article dispose, en particulier, que la prescription est acquise au plus tard le jour où un délai égal au double du délai de prescription arrive à expiration sans que la Commission ait prononcé une amende ou une astreinte. Or, ce délai est loin d’avoir expiré dans la présente affaire.
Situation de crise
(19)
BASF fait valoir qu’une réduction devrait être accordée au motif que le secteur du chlorure de choline était dans une situation de crise. La Commission fait observer que le fait qu’une entreprise puisse ne pas réaliser de bénéfices sur une activité commerciale donnée ne l’autorise pas à conclure une entente secrète avec les concurrents en vue de tromper les clients et les autres concurrents. D’une manière générale, les ententes risquent de se produire non pas lorsque les entreprises font de gros bénéfices, mais précisément lorsqu’un secteur connaît des problèmes.
Mesures disciplinaires et programme de respect du droit communautaire de la concurrence
(20)
BASF fait valoir qu’elle devrait bénéficier d’une réduction du montant de l’amende pour avoir pris des mesures disciplinaires à l’encontre des salariés impliqués dans l’infraction et pour avoir mis en place un programme de respect du droit communautaire de la concurrence. Si la Commission se félicite des mesures prises par les entreprises pour éviter d’être impliquées dans des ententes illégales à l’avenir, ces mesures sont sans incidence sur la réalité de l’infraction et sur la nécessité de la sanctionner comme il se doit dans la présente décision.
Coopération effective en dehors du cadre de la communication sur la clémence de 1996
(21)
UCB a été la première entreprise à informer spontanément la Commission du fait qu’en plus des réunions organisées au niveau mondial, les producteurs européens avaient tenu un certain nombre de réunions entre eux au niveau européen. Les preuves communiquées spontanément par UCB à propos de ces réunions ont permis à la Commission de définir la durée de l’infraction comme étant de cinq ans et onze mois. Si la Commission avait continué de n’avoir connaissance que des accords conclus au niveau mondial, la durée de l’infraction aurait été d’un an et six mois. Pour récompenser UCB d’avoir permis cet allongement de la durée, la Commission considère qu’il convient d’accorder à cette entreprise une réduction au titre de circonstances atténuantes équivalente à 25,8 % du montant de base. Cette réduction correspond à la majoration de 40 % du montant de base due à l’allongement de la durée de l’infraction d’un an et six mois à cinq ans et onze mois.
5. Application de la communication sur la clémence de 1996
Réduction significative du montant de l’amende («Titre D»: réduction de 10 à 50 %)
(22)
Akzo Nobel, BASF et UCB ont toutes coopéré avec la Commission, à différentes étapes de la procédure, afin de bénéficier du traitement favorable prévu dans la communication sur la clémence de 1996, qui est applicable en l’espèce (5).
BASF
(23)
BASF a été la troisième entreprise à soumettre spontanément des éléments de preuve concernant les accords mondiaux. Lorsque BASF a fourni ses preuves, la Commission disposait déjà d’éléments concernant ces accords, qui lui avaient été soumis par Chinook et par Bioproducts. Indépendamment de la valeur des preuves fournies par Chinook, celles fournies par Bioproducts étaient en elles-mêmes manifestement suffisantes pour constituer une preuve déterminante de l’existence de l’entente au sens du titre B de la communication sur la clémence de 1996. C’est pourquoi, lorsque BASF a communiqué ses informations, elle n’a pas été la première entreprise à fournir à la Commission des éléments déterminants pour prouver l’existence de l’entente. En conséquence, les titres B et C de la communication sur la clémence de 1996 ne s’appliquent pas à BASF ni aux deux autres producteurs européens.
(24)
Quant au fond, les éléments de preuve fournis par BASF, qui se limitaient aux accords mondiaux, peuvent être considérés comme ayant sensiblement contribué à confirmer l’existence de l’infraction au sens du titre D de la communication sur la clémence de 1996, qui prévoit la possibilité d’accorder des réductions de 10 à 50 %. Toutefois, la valeur de ces éléments demeure plutôt limitée si l’on tient compte des nombreuses preuves relatives aux accords mondiaux que la Commission possédait déjà.
(25)
Après avoir reçu la communication des griefs, BASF a informé la Commission qu’elle ne contestait pas la matérialité des faits sur lesquels celle-ci fondait ses accusations, à l’exception de certaines corrections factuelles que la Commission a acceptées.
(26)
Compte tenu des différents éléments de coopération, la Commission estime que BASF a droit à une réduction de 20 % du montant de l’amende qui lui aurait été autrement infligée.
UCB
(27)
UCB a spontanément informé la Commission de neuf réunions du cartel qui se sont tenues au niveau européen, entre mars 1994 et octobre 1998. Elle en a identifié les participants et brièvement résumé la teneur. Elle a aussi ajouté des comptes rendus rédigés à l’époque des deux premières de ces réunions, qui ont eu lieu en 1994. Au moment où UCB lui a communiqué ces documents, la Commission n’avait connaissance d’aucune réunion au niveau européen. Ensemble, ces éléments de preuve ont constitué une contribution matérielle importante à l’établissement de l’infraction, même si aucune preuve écrite datant de l’époque n’a été fournie pour la période de 1995 à 1998.
(28)
Après avoir reçu la communication des griefs, UCB a informé la Commission qu’elle ne contestait pas la matérialité des faits sur lesquels celle-ci fondait ses accusations, à l’exception de certaines corrections factuelles que la Commission a acceptées. Toutefois, dans la même communication, UCB affirmait que, bien qu’elle ait participé à plusieurs réunions au niveau mondial, elle n’avait jamais été partie à aucun accord au niveau mondial. Dans la décision, la Commission a repoussé cette allégation, la jugeant non fondée. C’est pourquoi, comme UCB a en fait contesté, après avoir reçu la communication des griefs, un élément essentiel des faits sur lesquels la Commission fondait ses accusations, elle ne peut bénéficier d’une réduction pour ne pas avoir contesté la matérialité des faits sur lesquels la Commission fondait ses accusations.
(29)
Compte tenu des différents éléments de coopération, la Commission estime que UCB a droit à une réduction de 30 % du montant de l’amende qui lui aurait été autrement infligée.
Akzo Nobel
(30)
En janvier 2002, Akzo Nobel a communiqué spontanément un rapport sur les accords européens, qui donnait une description détaillée du contenu de ces accords, y compris un nombre considérable de renseignements qu’UCB n’avait pas fournis. Toutefois, il convient de tenir compte, dans la réduction accordée au titre de la clémence, du fait qu’Akzo Nobel a transmis ce rapport deux ans et demi après qu’UCB ait communiqué ses éléments de preuve concernant ces accords.
(31)
Après avoir reçu la communication des griefs, Akzo Nobel a informé la Commission qu’elle ne contestait pas la matérialité des faits sur lesquels la Commission fonde ses accusations, si l’on excepte certaines corrections factuelles que la Commission a acceptées.
(32)
Compte tenu des différents éléments de coopération, la Commission estime qu’Akzo Nobel a droit à une réduction de 30 % du montant de l’amende qui lui aurait été autrement infligée. Cette appréciation tient notamment compte du fait que, d’une part, le rapport d’Akzo Nobel sur les accords européens présentait à peu près la même valeur, pour la Commission, que les renseignements et les preuves sur ces mêmes accords communiqués précédemment par UCB, mais lui sont parvenus deux ans et demi plus tard, et que, d’autre part, Akzo Nobel, contrairement à UCB, n’a pas contesté la matérialité des faits sur lesquels la Commission fondait ses accusations. C’est pourquoi les deux entreprises méritent une réduction identique.
6. Décision
(33)
Les entreprises suivantes ont enfreint l’article 81, paragraphe 1, du traité et, à compter du 1er janvier 1994, l’article 53, paragraphe 1, de l’accord EEE en participant, durant les périodes indiquées, à un ensemble d’accords et de pratiques concertées ayant porté sur la fixation des prix, le partage des marchés et des actions concertées contre les concurrents dans le secteur du chlorure de choline dans l’EEE:
a)
Akzo Nobel NV, conjointement avec Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals International BV, Akzo Nobel Chemicals BV et Akzo Nobel Functional Chemicals BV, du 13 octobre 1992 au 30 septembre 1998;
b)
BASF AG, du 13 octobre 1992 au 30 septembre 1998;
c)
Bioproducts Incorporated, du 13 octobre 1992 au 14 avril 1994;
d)
Chinook Group Limited Partnership, conjointement avec Chinook Group Limited, du 13 octobre 1992 au 14 avril 1994;
e)
DuCoa, LP, du 13 octobre 1992 au 14 avril 1994;
f)
UCB SA, du 13 octobre 1992 au 30 septembre 1998.
(34)
Pour ces infractions, les amendes suivantes sont infligées:
a)
Akzo Nobel NV, Akzo Nobel Nederland BV, Akzo Nobel Chemicals International BV, Akzo Nobel Chemicals BV et Akzo Nobel Functional Chemicals BV, conjointement et solidairement:
20,99 millions d’euros;
b)
BASF AG:
34,97 millions d’euros;
c)
UCB SA:
10,38 millions d’euros.
(35)
Les entreprises mentionnées au considérant 33 mettent immédiatement fin aux infractions, si elles ne l’ont pas déjà fait. Elles s’abstiennent désormais de tout acte ou comportement tel que l’infraction constatée dans la présente affaire, ainsi que de tout acte ou comportement ayant un objet ou un effet identique ou similaire.