NAŘÍZENÍ KOMISE (ES) č. 1620/2006
ze dne 30. října 2006,
kterým se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny
KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Komise (ES) č. 384/96 dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 7 uvedeného nařízení,
po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
1. POSTUP
1.1. Zahájení řízení
(1)
Oznámením zveřejněným v Úředním věstníku Evropské unie (2) dne 4. února 2006 (dále jen „oznámení o zahájení řízení“) informovala Komise o zahájení antidumpingového řízení ve věci dovozu žehlicích prken pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“) a Ukrajiny.
(2)
Podnět podali dne 23. prosince 2005 tři výrobci ve Společenství (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě více než 40 %, celkové výroby žehlicích prken ve Společenství. Podnět obsahoval důkazy o dumpingu uvedeného výrobku a o podstatné újmě z něj vyplývající, což bylo považováno za postačující pro zahájení řízení.
1.2. Dotčené strany a inspekce na místě
(3)
Komise oficiálně oznámila zahájení řízení žadatelům, ostatním známým výrobcům ve Společenství, vyvážejícím výrobcům v ČLR a na Ukrajině, dovozcům a maloobchodním prodejcům, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, zástupcům dotčených vyvážejících zemí, výrobcům ve Spojených státech amerických, které byly původně navrženy jako srovnatelná země, a výrobcům z dalších možných srovnatelných zemí. Komise dále kontaktovala všechny ostatní hospodářské subjekty ve Společenství potenciálně zapojené do výroby nebo distribuce obdobného výrobku/dotčeného výrobku, jejichž kontaktní údaje byly Komisi poskytnuty po zahájení řízení. Zúčastněné strany dostaly možnost, aby písemně předložily svá stanoviska a požádaly o slyšení ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení. Všechny zúčastněné strany, které o to požádaly a které prokázaly, že mají konkrétní důvody ke slyšení, byly vyslyšeny.
(4)
Vzhledem k vysokému počtu čínských vyvážejících výrobců se v oznámení o zahájení řízení počítalo v souladu s článkem 17 základního nařízení s výběrem vzorku pro stanovení dumpingu. Aby Komise mohla rozhodnout, zda bude nezbytné provést výběr vzorku, a pokud ano, aby mohla vzorek vybrat, byli všichni čínští vyvážející výrobci požádáni, aby se přihlásili Komisi a v souladu se zněním oznámení o zahájení řízení poskytli základní informace o svých činnostech souvisejících s dotčeným výrobkem v průběhu období 1. ledna 2005-31. prosince 2005. Přihlásilo se a informace požadované pro výběr vzorku ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení však poskytlo pouze osm čínských vyvážejících výrobců. Proto bylo rozhodnuto, že výběr vzorku není nutný.
(5)
Aby bylo vyvážejícím výrobcům v dotčených zemích, kteří projevili zájem, umožněno předložit žádost o přiznání statusu tržního hospodářství nebo o individuální zacházení, zaslala Komise tiskopisy žádosti těm vyvážejícím výrobcům, o nichž bylo známo, že se jich záležitost týká, a čínským a ukrajinským orgánům. Osm společností z ČLR a jedna z Ukrajiny požádaly podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení o status tržního hospodářství, případně o individuální zacházení, prokázalo-li by šetření, že nesplňují podmínky pro přiznání statusu tržního hospodářství.
(6)
Komise rozeslala všem stranám, o kterých se vědělo, že se jich řízení týká, jakož i všem dalším stranám, které o to požádaly ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení řízení, dotazníky.
(7)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od šesti čínských vyvážejících výrobců, jediného ukrajinského vyvážejícího výrobce, čtyř výrobců ve Společenství, dvou dovozců, kteří nebyli ve spojení s vyvážejícími výrobci, a od jednoho obchodníka. Dále jeden dovozce předložil připomínky, aniž by odpovídal na dotazník.
(8)
Některé informace byly rovněž získány od 17 výrobců obdobného výrobku ve Společenství (z nichž 15 podnět podpořilo, jeden vyjádřil svůj neutrální postoj a jeden byl proti) a od tří společností, které dotčený výrobek pouze dovážejí.
(9)
Komise si vyžádala a ověřila veškeré informace považované za nezbytné za účelem přiznání statusu tržního hospodářství a předběžného stanovení dumpingu, výsledné újmy a zájmu Společenství. Inspekce na místě byly provedeny takto:
a)
Výrobci ve Společenství
Inspekce na místě byly provedeny v prostorách čtyř výrobců ve Společenství. Tito výrobci požadovali, aby byla jejich totožnost důvěrná na základě ustanovení článku 19 základního nařízení. Tvrdili, že by odhalení jejich totožnosti mohlo způsobit závažné potíže.
Někteří výrobci ve Společenství z řad žadatelů skutečně dodávají zboží odběratelům ve Společenství, kteří zároveň odebírají zboží z ČLR a z Ukrajiny, čímž mají z těchto dovozů přímý prospěch. Tito žadatelé tvrdili, že jsou tudíž v obzvláště choulostivé situaci, protože mají dobrý důvod se domnívat, že někteří z jejich dodavatelů a odběratelů by nebyli spokojeni s tím, že podali podnět proti údajnému dumpingu působícímu újmu nebo takový podnět podporují, a na tento krok by zareagovali. Dokonce tvrdili, že riskují odplatu těchto dodavatelů a odběratelů, včetně možného ukončení obchodních vztahů. Žádosti bylo vyhověno, protože byla dostatečně podložena.
b)
Vyvážející výrobci v ČLR
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan,
-
Foshan Shunde Heng Yip Housewares Co. Ltd, Fo-šan,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou,
-
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan a společnost ve spojení Wire King International Ltd, Hongkong,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou.
c)
Vyvážející výrobce na Ukrajině
-
Eurogold Industries Ltd, Žitomir a společnost ve spojení Eurogold Service ZUMBÜHL & Co., Zug ve Švýcarsku.
(10)
Vzhledem k nutnosti stanovit běžnou hodnotu pro vyvážející výrobce v ČLR a na Ukrajině, jimž by nemohl být přiznán status tržního hospodářství, byla pro stanovení běžné hodnoty na základě údajů ze srovnatelné země provedena inspekce na místě v prostorách této společnosti:
-
Gİpaş elektronik sanayi ithalat ihracaat dahili ticaret ve pazarlama anonim şirketi sanayi A.Ş., Istanbul, Turecko.
1.3. Období šetření
(11)
Šetření dumpingu a újmy se týkalo období ode dne 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 (dále jen „období šetření“). Zkoumání trendů relevantních pro posouzení újmy se týkalo období od 1. ledna 2002 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
2. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
2.1. Dotčený výrobek
(12)
Dotčeným výrobkem jsou žehlicí prkna, též opěrná či samostatně stojící, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základní součásti, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházející z Čínské lidové republiky a Ukrajiny (dále jen „dotčený výrobek“), obvykle kódů KN ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00.
(13)
Existují různé typy žehlicích prken a jejich základních součástí, především podle jejich konstrukce a velikosti, konstrukčního materiálu a příslušenství. Všechny různé typy však mají stejné základní fyzikální vlastnosti a použití. V důsledku toho jsou pro účely tohoto šetření všechny existující typy považovány za jeden výrobek.
2.2. Obdobný výrobek
(14)
U dotčeného výrobku a žehlicích prken a jejich základních součástí vyrobených a prodaných na domácím trhu ČLR a Ukrajiny a na domácím trhu v Turecku, které nakonec bylo srovnatelnou zemí, stejně jako u žehlicích prken a jejich základních součástí vyrobených a prodaných ve Společenství výrobním odvětvím Společenství bylo shledáno, že mají stejné fyzikální a technické vlastnosti a použití. Proto se prozatímně dospělo k závěru, že všechny tyto výrobky jsou obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
3. DUMPING
3.1. Status tržního hospodářství
(15)
Podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v antidumpingových šetřeních týkajících se dovozů pocházejících z ČLR a Ukrajiny (v případě Ukrajiny pro všechny podněty podané nebo řízení zahájená před 30. prosincem 2005) běžná hodnota stanoví v souladu s odstavcem 1 až 6 uvedeného článku pro ty vyvážející výrobce, u kterých se zjistilo, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, tj. pro ty vyvážející výrobce, u nichž bylo dokázáno, že ve výrobě a prodeji obdobného výrobku převažují podmínky tržního hospodářství. Tato kritéria jsou stručně a pouze pro usnadnění reference stanovena níže v souhrnné podobě:
-
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní podmínky, bez výrazných státních zásahů,
-
účetní záznamy procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy a používají se pro všechny účely,
-
neexistují žádná významná zkreslení přetrvávající z původního systému netržního hospodářství,
-
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví,
-
převod směnných kurzů se provádí podle tržních kurzů.
(16)
Osm čínských vyvážejících výrobců původně požádalo o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnilo tiskopis žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce. Dva z nich se však později rozhodli na šetření nespolupracovat. Byly proto zváženy žádosti o status tržního hospodářství pouze šesti spolupracujících čínských vyvážejících výrobců uvedených v 9. bodě odůvodnění.
(17)
Jediný ukrajinský vyvážející výrobce požádal o status tržního hospodářství podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovených lhůtách vyplnil tiskopis žádosti o status tržního hospodářství pro vyvážející výrobce.
(18)
Ukrajinský výrobce však poznamenal, že Ukrajina byla rozhodnutím Rady (ES) č. 2117/2005 odstraněna ze seznamu zemí bez tržního hospodářství uvedených v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení. Společnost tvrdila, že rozhodnutí o přiznání statusu tržního hospodářství Ukrajině bylo učiněno na základě posouzení situace v předcházejících měsících. Společnost tedy uvedla, že by jí měl být přiznán status tržního hospodářství, protože i) obdobím šetření je kalendářní rok 2005; ii) žadatelé měli předložit důkazy, že se na dotčené ukrajinské výrobce podmínky tržního hospodářství nevztahují, a iii) nepřiznání statusu tržního hospodářství by Ukrajinu diskriminovalo vzhledem k Rusku.
(19)
V tomto ohledu se poznamenává, že nařízení Rady (ES) č. 2117/2005 jasně uvádí, že se běžná hodnota pro ukrajinské vývozce a výrobce stanoví v souladu s ustanoveními čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení pouze u šetření zahájených po 30. prosinci 2005, a to buď na základě podnětu k zahájení řízení podaného po výše uvedeném datu, nebo z podnětu Komise. Protože byl podnět pro toto šetření podán dne 23. prosince 2005, je jasné, že ustanovení čl. 2 odst. 1 až 6 základního nařízení nelze použít, a že spolupracující ukrajinská společnost tudíž musí dokázat, že splňuje kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení. Ze znění výše uvedeného článku je jasné, že důkazní břemeno v případě splnění kritérií pro přiznání statusu tržního hospodářství nesou vyvážející výrobci, a nikoli žadatelé. Dále by se mělo poznamenat, že přiznání statusu tržního hospodářství určité zemi se zakládá na celkovém posouzení její celkové hospodářské situace, aby bylo možné určit, zda se na náklady a ceny lze v antidumpingových šetřeních obecně spolehnout. Jinak řečeno, nejde o hodnocení konkrétní situace každého jednotlivého podniku. Konečně, tvrzení, že by Ukrajina byla vzhledem k Rusku diskriminována, je nepodložené, neboť Rusko je za zemi s tržním hospodářstvím považováno již od roku 2002. Z těchto důvodů Komise odmítla tvrzení vznesená ukrajinským vyvážejícím výrobcem a pokračovala ve stanovování statusu tržního hospodářství.
(20)
U spolupracujících vyvážejících výrobců si Komise vyžádala a ověřila v prostorách těchto společností všechny informace předložené v žádostech o status tržního hospodářství, které považovala za nezbytné.
3.1.1. Stanovení statusu tržního hospodářství u vyvážejících výrobců v ČLR
(21)
Jeden čínský vyvážející výrobce, Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou, prokázal splnění všech pěti kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení a status tržního hospodářství mu byl přiznán.
(22)
Pokud jde o ostatní čínské vyvážející výrobce uvedené v 9. bodě odůvodnění, jeden nesplnil kritéria 1, 2 a 3, jeden nesplnil kritéria 2 a 3 a tři nesplnili kritérium 2.
(23)
Všichni spolupracující čínští vyvážející výrobci a výrobní odvětví Společenství dostali možnost podat připomínky k výše uvedeným zjištěním. Čtyři společnosti se stanovením nesouhlasily a tvrdily, že by jim měl být status tržního hospodářství přiznán.
(24)
U kritéria 1 neprokázal splnění jeden čínský vyvážející výrobce. Především v žádné fázi šetření neprokázal, že jeden z jeho dvou akcionářů skutečně za své akcie získané od státu zaplatil. Společnost navíc získávala elektrickou energii od státu bez uzavřené smlouvy. Společnost napadala odhalená zjištění, ale nepředložila v této věci žádné ověřitelné důkazy. Její připomínky tudíž nebylo možné zohlednit. Následně se došlo k závěru, že společnost neprokázala, že splňuje kritérium 1.
(25)
U kritéria 2 neprokázalo pět společností, že vedou jasné účetní záznamy, které procházejí nezávislým auditem v souladu s mezinárodními účetními standardy. Zkoumání předmětných účetních záznamů kromě toho ve všech pěti případech vykazovalo významné nedostatky. Společnosti například ve svém účetnictví neuváděly jednotlivé příjmové a výdajové položky, ale používaly rozsáhlé měsíční započtení příjmů a výdajů. Rovněž nedodržovaly akruální zásadu účetnictví. Spojovaly transakce za období jednoho měsíce a v účetních knihách je zaznamenávaly součtem, bez podrobností o jednotlivých dotčených transakcích. Vzhledem k tomu, že auditoři neokomentovali tato porušení IAS 1, nebyly účetní záznamy kontrolovány v souladu s mezinárodními účetními standardy. Po tomto odhalení čtyři vyvážející výrobci tvrdili, že mezinárodní účetní standardy dodržují, nepředložili však žádné důkazy o tom, že jsou tato zjištění nesprávná. Následně se došlo k závěru, že ani jedna společnost neprokázala, že splňuje kritérium 2.
(26)
Dvě společnosti také neprokázaly, že splňují kritérium 3. U těchto dvou společností bylo při inspekci na místě zjištěno, že neplní své smluvní povinnosti ohledně plateb za užívací práva ke státnímu pozemku; nemělo to však pro společnosti žádné finanční ani jiné následky. Dále bylo u jedné společnosti zjištěno, že měla během období šetření v pronájmu státní pozemky, k nimž formálně nezískala od státu užívací právo. Tato skutečnost byla napravena až po období šetření a jednalo se navíc o nižší poplatek, než je obvyklé. Po tomto odhalení dva čínští vyvážející výrobci tato zjištění napadli, ale nové informace, které předložili na podporu svých tvrzení, nemohly být přijaty, protože byly neověřitelné. Následně se došlo k závěru, že obě společnosti neprokázaly, že splňují kritérium 3.
(27)
Na základě výše uvedeného pouze jeden čínský vyvážející výrobce, jmenovitě Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, prokázal, že splňuje všechna kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a byl mu přiznán status tržního hospodářství, zatímco ostatních pět vyvážejících výrobců neprokázalo, že všechna tato kritéria splňují, a tudíž jim status tržního hospodářství přiznán nebyl.
3.1.2. Stanovení statusu tržního hospodářství u vyvážejícího výrobce na Ukrajině
(28)
Jediný ukrajinský vyvážející výrobce, Eurogold Industries Ltd, Žitomir, prokázal splnění všech kritérií stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení, a status tržního hospodářství mu tedy byl přiznán. Vyvážející výrobce a výrobní odvětví Společenství dostali možnost podat připomínky k výše uvedeným zjištěním ohledně statusu tržního hospodářství, žádné připomínky však nebyly obdrženy.
3.2. Individuální zacházení
(29)
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení se pro země, na které se vztahují ustanovení tohoto článku, případně stanoví celostátní clo, ledaže jsou společnosti schopny prokázat, že splňují veškerá kritéria uvedená v čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(30)
Pokud se týče ČLR, všichni vyvážející výrobci, kteří žádali o status tržního hospodářství, zároveň požadovali i individuální zacházení, pokud by jim status tržního hospodářství nebyl přiznán.
(31)
Na základě dostupných informací bylo shledáno, že všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení splňují čtyři společnosti.
(32)
Byl tedy vyvozen závěr, že by se individuální zacházení mělo přiznat těmto vyvážejícím výrobcům v ČLR:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foš-an,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou.
(33)
Na základě dostupných informací bylo shledáno, že jedna společnost neprokázala, že splňuje všechny požadavky pro přiznání individuálního zacházení podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení.
(34)
Především bylo prohlášeno, že informace týkající se vývozního prodeje, ať už uskutečněného přímo, nebo přes společnost ve spojení usazenou v Hongkongu, nejsou ověřitelné. Společnost ani přes vyžádání těchto informací neposkytla podstatné údaje týkající se celkového objemu vývozu a relevantní odpovídající vývozní fakturaci. Navíc informace poskytnuté ohledně celkového obratu i domácích a vývozních prodejů nesouhlasily s dostupnými auditními zprávami a s účetními záznamy společnosti. Navíc společnost nebyla schopna uvést místo určení svých prodejů, jak je uvedeno v dotazníku. Komise tak nemohla ověřit, zda společnost mohla svobodně stanovit ceny a množství vývozů a podmínky prodeje podle čl. 9 odst. 5 písm. b) základního nařízení.
3.3. Běžná hodnota
3.3.1. Srovnatelná země
(35)
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se v případě dovozů ze zemí bez tržního hospodářství a při nepřiznání statusu tržního hospodářství, pro země uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení, běžná hodnota určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve srovnatelné zemi.
(36)
V oznámení o zahájení řízení Komise uvedla svůj záměr použít Spojené státy americké (dále jen „USA“) jako vhodnou srovnatelnou zemi pro účely stanovení běžné hodnoty pro ČLR a Ukrajinu a vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomuto vyjádřily.
(37)
Byly obdrženy připomínky od spolupracujících vyvážejících výrobců v ČLR a na Ukrajině, kteří navrhovali Thajsko, Indii nebo Turecko jako vhodnější srovnatelné země než USA. Hlavním argumentem proti USA byly rozdíly v celkovém hospodářském rozvoji, v přístupu k surovinám a v jejich cenách, v nákladech na pracovní sílu a ve výrobních postupech, ale také rozdíly v konkurenci na domácím trhu se žehlicími prkny. Rovněž bylo tvrzeno, že trh USA se žehlicími prkny je vysoce chráněným trhem s uměle vysokými cenami.
(38)
Komise usilovala o spolupráci s výrobci v USA a v dalších potenciálních srovnatelných zemích, jako je Thajsko, Indie a Turecko. Dopisy a příslušné dotazníky byly zaslány pěti společnostem v USA, třem společnostem v Thajsku, pěti společnostem v Indii a devíti společnostem v Turecku. Ze všech těchto společností pouze jeden turecký výrobce v řádné lhůtě poskytl všechny informace potřebné pro stanovení běžné hodnoty a souhlasil se spoluprací při šetření.
(39)
Šetření ukázalo, že v Turecku existuje konkurenční trh se žehlicími prkny, přičemž přibližně 90 % trhu zásobuje několik místních výrobců a zbytek tvoří dovozy ze třetích zemí. Objem výroby v Turecku tvoří více než 5 % objemu čínských vývozů dotčeného výrobku do Společenství. Pokud jde o kvalitu a standardy tureckých žehlicích prken, nebyly ve srovnání s čínskými a ukrajinskými výrobky shledány žádné výrazné rozdíly. Turecký trh byl proto prohlášen za dostatečně reprezentativní pro stanovení běžné hodnoty pro ČLR a Ukrajinu.
(40)
Vzhledem k výše uvedenému se vyvozuje předběžný závěr, že Turecko je vhodnou srovnatelnou zemí v souladu s čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
3.3.2. Stanovení běžné hodnoty pro vyvážející výrobce, jimž byl přiznán status tržního hospodářství
(41)
Běžná hodnota pro jednoho čínského a pro jediného ukrajinského vyvážejícího výrobce, jimž byl přiznán status tržního hospodářství, by se měla stanovit na základě údajů, které předložili ohledně domácích prodejů a výrobních nákladů. Tyto údaje byly ověřeny v prostorách dotčených společností.
(42)
Co se týče stanovení běžné hodnoty, Komise nejprve v každé vyvážející zemi zjistila, zda je domácí prodej dotčeného výrobku každého vyvážejícího výrobce reprezentativní ve srovnání s celkovými prodeji do Společenství. V souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení se domácí prodej považoval za reprezentativní, pokud celkový objem domácího prodeje každého vyvážejícího výrobce představoval alespoň 5 % celkového objemu vývozů výrobce do Společenství.
3.3.2.1. Čínská lidová republika
(43)
Bylo stanoveno, že čínský vyvážející výrobce, jemuž byl přiznán status tržního hospodářství, neměl během období šetření reprezentativní domácí prodej. Běžná hodnota tudíž nemohla být stanovena na základě cen příslušného vyvážejícího výrobce v zemi vývozu, jak stanoví čl. 2 odst. 1 pododstavec 1 základního nařízení. Musela se tedy použít jiná metoda.
(44)
Protože se nemohlo využít cen na domácím trhu, musela se početně zjištěná běžná hodnota vypočítat na základě nákladů daného výrobce. V důsledku toho se v souladu s čl. 2 odst. 3 základního nařízení běžná hodnota vypočetla tak, že se k výrobním nákladům na žehlicí prkna připočetla přiměřená, v případě potřeby upravená částka prodejních, správních a režijních nákladů a přiměřené ziskové rozpětí. Mělo by se v tomto ohledu poznamenat, že se nákupní ceny některých surovin/součástí, především surovin/součástí z oceli, uváděné dotčenou společností zdají být nepřirozeně nízké, a tudíž je zapotřebí dále zkoumat výrobní cenu a případně pro účely konečných zjištění znovu zvážit předběžná zjištění.
(45)
Protože vyvážející výrobce, jemuž byl přiznán status tržního hospodářství, neměl dostatečně reprezentativní domácí prodej, musely se prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanovit na základě jiné přiměřené metody podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení.
(46)
V důsledku toho použila Komise prodejní, správní a režijní náklady a zisk spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi, který domácí prodej uskutečnil v běžném obchodním styku. Prodejní, správní a režijní náklady a průměrný zisk spolupracujícího tureckého vyvážejícího výrobce se připočetly k výrobním nákladům vzniklým dotčenému vyvážejícímu výrobci v souvislosti v vyváženými typy, jak stanoví čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
3.3.2.2. Ukrajina
(47)
U jediného ukrajinského vyvážejícího výrobce bylo zjištěno, že jeho celkový domácí prodej dotčeného výrobku v období šetření nebyl proveden v reprezentativním množství. Běžná hodnota tudíž nemohla být stanovena na základě cen příslušného vyvážejícího výrobce v zemi vývozu, jak stanoví čl. 2 odst. 1 pododstavec 1 základního nařízení. Musela se tedy použít jiná metoda.
(48)
Protože vyvážející výrobce, jemuž byl přiznán status tržního hospodářství, neměl dostatečně reprezentativní domácí prodej a protože zde nebyl žádný jiný ukrajinský spolupracující vyvážející výrobce, musely se prodejní, správní a režijní náklady a zisk stanovit na základě jiné přiměřené metody podle čl. 2 odst. 6 písm. c) základního nařízení.
(49)
V důsledku toho použila Komise prodejní, správní a režijní náklady a zisk spolupracujícího vyvážejícího výrobce ve srovnatelné zemi, který domácí prodej uskutečnil v běžném obchodním styku. Prodejní, správní a režijní náklady a průměrný zisk spolupracujícího tureckého vyvážejícího výrobce se připočetly k výrobním nákladům vzniklým dotčenému vyvážejícímu výrobci v souvislosti s vyváženými typy, jak stanoví čl. 2 odst. 3 základního nařízení.
3.3.3. Stanovení běžné hodnoty ve srovnatelné zemi
(50)
Poté, co bylo Turecko zvoleno jako srovnatelná země, byla vypočítána běžná hodnota na základě údajů ověřených v prostorách spolupracujícího tureckého výrobce.
(51)
Domácí prodej obdobného výrobku tureckého výrobce byl shledán reprezentativním ve srovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Společenství vyvážejícími výrobci z ČLR.
(52)
Stanovením podílu ziskového prodeje nezávislým odběratelům se také zkoumalo, zda lze domácí prodej pokládat za provedený v běžném obchodním styku. Ověření provedené u tureckého výrobce ukázalo, že objem prodeje, prodaného za čistou prodejní cenu rovnou jednotkové ceně nebo vyšší, představoval více než 80 % celkového objemu prodeje. Běžná hodnota se tedy zakládala na skutečné ceně na domácím trhu, která byla vypočtena jako vážená průměrná cena všeho domácího prodeje tohoto typu výrobků uskutečněného během období šetření, bez ohledu na to, zda byl tento prodej ziskový, nebo nikoli. Dále bylo zjištěno, že tyto ceny na domácím trhu jsou celkově v souladu s cenami jiného významného tureckého výrobce, o němž byly během inspekce na místě ve srovnatelné zemi získány některé informace.
3.4. Vývozní cena
3.4.1. Čínská lidová republika
(53)
Vyvážející výrobci uskutečňovali svůj vývoz do Společenství buď i) přímo nezávislým odběratelům; ii) prostřednictvím obchodních společností, které nebyly ve spojení a měly sídlo mimo Společenství, nebo iii) prostřednictvím obchodních společností ve spojení se sídlem mimo Společenství.
(54)
V případě vývozů do Společenství přímo nezávislým odběratelům ve Společenství byly vývozní ceny stanoveny na základě skutečně zaplacených nebo splatných cen za dotčený výrobek v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení. V případě vývozů do Společenství uskutečněných prostřednictvím obchodních společností, které nebyly ve spojení, byly vývozní ceny stanoveny na základě ceny výrobku při prodeji obchodním společnostem na vývoz do Společenství v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(55)
V případě vývozů do Společenství uskutečněných prostřednictvím obchodních společností ve spojení byla vývozní cena stanovena na základě ceny výrobku při prodeji obchodními společnostmi prvnímu nezávislému kupujícímu v souladu s čl. 2 odst. 8 základního nařízení.
(56)
Jeden vyvážející výrobce prodával část dotčeného výrobku prostřednictvím obchodní společnosti se sídlem v Hongkongu. Obchodní společnost usazená v Hongkongu nebyla schopna svými účetními záznamy dokázat, že uvedené vývozní ceny za prodej nezávislým odběratelům ve Společenství byly skutečně zaplaceny. Při inspekci na místě navíc nákupy hongkongského obchodníka nesouhlasily s jeho auditovanými účetními záznamy ohledně prodeje do Společenství. Společnosti bylo oznámeno, že existují vážné pochybnosti o přesnosti jejích prodejů do Společenství prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem v Hongkongu a že tento prodej nebude při předběžném výpočtu dumpingu zohledněn. Společnost dostala příležitost vznést námitky, ale nepředložila žádné důkazy, které by mohly změnit předběžné závěry. Tyto vývozní transakce nebyly tudíž zohledněny a vývozní cena byla založena pouze na přímém prodeji nezávislým odběratelům ve Společenství nebo na prodeji prostřednictvím společností, které nebyly ve spojení, se sídlem mimo ČLR a Společenství.
(57)
Jeden vyvážející výrobce neměl žádný přímý prodej dotčeného výrobku. Výrobek prodával prostřednictvím obchodních společností se sídlem v ČLR, které nebyly ve spojení, nebo prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení se sídlem v ČLR. Vzhledem k tomu, že nebylo možné určit konečné místo určení prodeje prostřednictvím stran, které nebyly ve spojení, nebyl tento prodej předběžně zohledněn a vývozní cena byla založena pouze na prodeji prostřednictvím obchodní společnosti ve spojení, která byla schopna prokázat místo určení svého prodeje. Společnost byla řádně informována a dostala příležitost vznést námitky. Námitky nezměnily tyto předběžné závěry.
(58)
Jak bylo uvedeno v analýze individuálního zacházení v 33. bodě odůvodnění výše, jeden vyvážející výrobce nebyl schopen prokázat a odůvodnit svůj skutečný prodej na vývoz. Žádný jeho prodej na vývoz nebyl tedy podle čl. 18 odst. 1 základního nařízení zohledněn a uvedené ceny nemohly být pro stanovení vývozních cen z ČLR do Společenství použity. Společnost byla řádně informována a dostala příležitost vznést námitky. Námitky však nezměnily zjištění šetření, a jelikož nebyl pro stanovení vývozů této společnosti do Společenství k dispozici žádný jiný zdroj, mělo se za vhodné nezohlednit žádné její údaje o vývozu a stanovit dumpingové rozpětí podle dostupných skutečností (viz 65. bod odůvodnění).
3.4.2. Ukrajina
(59)
Veškerý vývoz jediného ukrajinského vývozce byl uskutečněn prostřednictvím společnosti ve spojení se sídlem mimo Společenství. Tato společnost ve spojení plnila všechny kroky potřebné pro uvedení zboží do volného oběhu ve Společenství, a měla by tedy být považována za dovozce ve spojení. Vývozní cena byla tudíž stanovena v souladu s čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za něž byly dovezené výrobky poprvé dále prodány nezávislému kupujícímu. Pro tyto účely byly provedeny úpravy, aby se zohlednily veškeré náklady, včetně jakýchkoli cel a daní, které vznikly mezi dovozem a dalším prodejem, a zisky, které nezávislí spolupracující dovozci běžně vytvářejí, aby se mohla stanovit spolehlivá vývozní cena.
3.5. Srovnání
(60)
Běžná hodnota a vývozní cena byly srovnávány na úrovni ze závodu.
(61)
V zájmu zajištění spravedlivého srovnání běžné hodnoty a vývozní ceny byly provedeny příslušné úpravy týkající se rozdílů, které mají vliv na cenu a srovnatelnost ceny v souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení. U všech vyvážejících výrobců, jichž se šetření týkalo, byly povoleny odpovídající úpravy týkající se nákladů na dopravu a pojištění, manipulaci, nakládku a vedlejších nákladů, nákladů na balení, nákladů na úvěry, nákladů na jistoty a záruky a provize, pokud byly použitelné a odůvodněné.
(62)
Pokud jde o běžnou hodnotu, která se pro vyvážející výrobce, jimž nebyl přiznán status tržního hospodářství, zakládala na srovnatelné zemi, bylo v šetření zjištěno, že turecká žehlicí prkna jsou ve většině případů vybavena elektrickou zásuvkou a držákem přívodního kabelu, které se u většiny čínských výrobků nenacházely. Byla tedy provedena příslušná úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení, aby se u tureckých cen odstranil účinek tohoto rozdílu. Byly dále shledány i některé rozdíly na úrovni obchodu. Bylo zjištěno, že na tureckém domácím trhu se žehlicí prkna běžně dodávají přímo maloobchodníkům, a že je tudíž množství na jednu objednávku/dodávku podstatně nižší než u dodávek prostřednictvím dovozců/obchodníků nebo distribučních/zásobovacích center velkých maloobchodních řetězců v případě čínských vývozů. Byla tedy provedena příslušná úprava podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení, aby se u tureckých cen odstranil účinek těchto rozdílů.
3.6. Dumpingová rozpětí
3.6.1. Obecná metodika
(63)
V souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení byla dumpingová rozpětí pro spolupracující vyvážející výrobce stanovena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty jednotlivých typů výrobku s váženou průměrnou vývozní cenou odpovídajícího typu výrobků stanovenou výše uvedeným způsobem. Poznamenává se, že v obou zemích byli pouze ti spolupracující vyvážející výrobci, kterým byl přiznán status tržního hospodářství nebo individuální zacházení.
(64)
Aby bylo možno stanovit dumpingové rozpětí pro všechny nespolupracující vyvážející výrobce, byla nejprve stanovena úroveň nedostatečné spolupráce. K tomuto účelu byl objem vývozů do Společenství uváděný spolupracujícími vyvážejícími výrobci srovnán s odpovídajícím objemem dovozů stanoveným na základě podnětu a některých informací shromážděných od dalších známých vyvážejících výrobců v dotčených zemích, kteří nakonec při šetření nespolupracovali. Mělo by se poznamenat, že pro dotčený výrobek neexistují žádné přesné dovozní statistiky Eurostatu.
(65)
V případě nízké úrovně spolupráce, tj. pokud spolupracující výrobci pokrývají méně než 80 % celkových vývozů dotčeného výrobku, se mělo za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro ostatní vyvážející výrobce na vyšší úrovni, než je nejvyšší dumpingové rozpětí stanovené pro spolupracující vyvážející výrobce. V takových případech tedy bylo dumpingové rozpětí stanoveno na úrovni, která odpovídá váženému průměrnému dumpingovému rozpětí nejprodávanějších typů výrobku spolupracujících vyvážejících výrobců s nejvyššími dumpingovými rozpětími. Toto se pokládalo za vhodné, neboť byl důvod se domnívat, že nízká úroveň spolupráce nespolupracujících vyvážejících výrobců v šetřené zemi obvykle vyplývá z toho, že jejich dumping je na vyšší úrovni než u kteréhokoli spolupracujícího vyvážejícího výrobce. Nic navíc nenasvědčovalo tomu, že by nespolupracující vyvážející výrobci prodávali za dumpingové ceny na nižší úrovni.
(66)
V případě vysoké úrovně spolupráce, tj. pokud spolupracující výrobci pokrývají 80 % a více celkových vývozů dotčeného výrobku, se mělo za vhodné stanovit dumpingové rozpětí pro ostatní vyvážející výrobce na úrovni nejvyššího dumpingového rozpětí stanoveného pro spolupracující vyvážející výrobce v dotčené zemi.
3.6.2. Dumpingová rozpětí
3.6.2.1. Čínská lidová republika
(67)
Na základě podnětu a informací dostupných od vyvážejících výrobců, kteří se v počáteční fází šetření přihlásili a poskytli některé údaje, byl vyvozen předběžný závěr, že úroveň spolupráce je nižší než 80 %. Pro stanovení celostátního dumpingového rozpětí se tedy použila metodika popsaná v 65. bodě odůvodnění.
(68)
Prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením byla stanovena takto:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan: 34,9 %,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou: 36,5 %,
-
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou: 0 %,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foš-an: 18,1 %,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou: 26,5 %,
-
všechny ostatní společnosti: 38,1 %.
(69)
U jediného čínského vyvážejícího výrobce, jemuž byl přiznán status tržního hospodářství, jmenovitě Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, bylo předběžně stanoveno, že se vývozy neuskutečnily za dumpingovou cenu. V tomto ohledu by se mělo připomenout, že předběžná zjištění může být nutné pro účely jakýchkoli konečných zjištění přehodnotit z důvodů uvedených ve 44. bodě odůvodnění.
3.6.2.2. Ukrajina
(70)
Na základě podnětu a informací dostupných od vyvážejících výrobců, kteří se v počáteční fázi šetření přihlásili a poskytli některé údaje, byl vyvozen předběžný závěr, že úroveň spolupráce je v případě Ukrajiny vyšší než 80 %. Ve skutečnosti se zdá, že Eurogold Industries Ltd je jediným ukrajinským vyvážejícím výrobcem žehlicích prken, a nic nenasvědčovalo tomu, že by se některý vyvážející výrobce úmyslně zdržel spolupráce. Pro stanovení dumpingového rozpětí dalších ukrajinských vyvážejících výrobců dotčeného výrobku byla tedy použita metodika popsaná v 66. bodě odůvodnění výše.
(71)
Prozatímní dumpingové rozpětí vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Společenství před proclením bylo stanovena takto:
-
Eurogold Industries Ltd, Žitomir: 17,3 %,
-
všechny ostatní společnosti: 17,3 %.
4. ÚJMA
4.1. Výroba ve Společenství
(72)
Podle předběžných zjištění šetření vyrábí obdobný výrobek ve Společenství nejméně třicet malých a středních podniků. Většina výroby ve Společenství se nachází v Itálii, Polsku a ve Spojeném království.
(73)
Přestože na trhu Společenství působí několik výrobců, je úroveň koncentrace poměrně vysoká, což dokazuje skutečnost, že výroba pěti hlavních výrobců představuje 50 % celkové odhadované výroby ve Společenství. Výroba všech výše uvedených společností tvoří celkovou výrobu ve Společenství.
4.2. Vymezení výrobního odvětví Společenství
(74)
Podnět předložili tři výrobci ve Společenství, kteří představují významnou část celkové známé výroby obdobného výrobku ve Společenství, tj. v tomto případě více než 40 %.
(75)
Žadatelé a jeden další výrobce ve Společenství při šetření plně spolupracovali (viz 9. bod odůvodnění). Tyto čtyři společnosti představují více než 45 % celkové známé výroby obdobného výrobku ve Společenství. Jeden z těchto výrobců ve Společenství uskutečnil v období šetření několik dovozů z ČLR. Dovoz však nebyl jeho hlavní činností a tyto dovozy byly brány jako reakce na příliv levných dumpingových dovozů, především proto, aby ve své třídě výrobků nižší kategorie zůstal konkurenceschopným. Proto se má za vhodné vyřadit tohoto výrobce z vymezení výrobního odvětví Společenství.
(76)
Na základě tohoto se má za to, že čtyři výrobci ve Společenství zmiňovaní v 75. bodě odůvodnění výše tvoří výrobní odvětví Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 základního nařízení. Dále se na ně bude odkazovat jen jako na „výrobní odvětví Společenství“.
4.3. Spotřeba Společenství
(77)
Připomíná se, že pro dotčený výrobek neexistují žádné přesné dovozní statistiky Eurostatu. Dále nic nenasvědčuje tomu, že by se žehlicí prkna v jakémkoli významném množství dovážela z jiných zemí než z ČLR a Ukrajiny (dále jen „dotčené země“). Spotřeba Společenství byla tedy stanovena na základě těchto informací:
-
objem prodeje obdobného výrobku ve Společenství vyrobeného výrobním odvětvím Společenství,
-
objem prodeje obdobného výrobku ve Společenství vyrobeného dalšími známými výrobci ve Společenství,
-
objem dovozů dotčeného výrobku do Společenství spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců,
-
objem dovozů dotčeného výrobku do Společenství dalších známých čínských vyvážejících výrobců.
Podle tohoto se spotřeba Společenství vyvíjela takto:
2002
2003
2004
Období šetření
Spotřeba (v jednotkách)
6 684 000
6 795 000
7 187 000
8 557 000
Index: 2002 = 100
100
102
108
128
Zdroj: Odpovědi na dotazník od výrobního odvětví Společenství a spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců, informace shromážděné od dalších výrobců ve Společenství a dalších čínských vyvážejících výrobců.
(78)
Spotřeba žehlicích prken se ve Společenství mezi rokem 2002 a obdobím šetření zvýšila o 28 %, k nejvyššímiu nárůstu došlo mezi rokem 2004 a obdobím šetření. Celkový stabilní nárůst se připisuje především rostoucí spotřebě v nových členských státech, ačkoli nárůst v období šetření lze do jisté míry připsat zvýšeným levným dovozům z ČLR a Ukrajiny některými dříve tradičními výrobci ve Společenství, kteří se přeorientovali na dovoz, a zvýšili tak své zásoby.
4.4. Dovoz z dotčených zemí
4.4.1. Souhrnné posouzení účinků dotčených dumpingových dovozů
(79)
Komise zvážila, zda účinky dumpingových dovozů z dotčených zemí mají být posouzeny souhrnně podle kritérií stanovených v čl. 3 odst. 4 základního nařízení. Podle tohoto článku se vliv dovozu ze dvou nebo více zemí, které jsou současně předmětem antidumpingového šetření, posuzuje souhrnně jen v tom případě, kdy je zjištěno, že a) dumpingová rozpětí stanovená v poměru k dovozu výrobků z každé jednotlivé země nejsou nepatrná ve smyslu čl. 9 odst. 3 základního nařízení a objem dovezených výrobků z každé jednotlivé země není zanedbatelný a b) souhrnné posouzení účinků je vhodné s ohledem na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a na podmínky hospodářské soutěže mezi dováženými výrobky a obdobným výrobkem Společenství.
(80)
Připomíná se, že u dovozů jednoho čínského vyvážejícího výrobce nebylo shledáno, že by byly dumpingové. Tyto dovozy tudíž nebyly zvažovány s dumpingovými dovozy.
(81)
Dumpingová rozpětí stanovená ve vztahu k dumpingovým dovozům z každé z dotčených zemí byla vyšší než minimální. Navíc objem dumpingových dovozů z každé z těchto zemí nebyl zanedbatelný ve smyslu čl. 5 odst. 7 základního nařízení.
(82)
Šetření dále ukázalo, že podmínky hospodářské soutěže jak mezi dumpingovými dovozy, tak mezi dumpingovými dovozy a obdobným výrobkem Společenství byly podobné. Bylo shledáno, že bez ohledu na svůj původ spolu žehlicí prkna vyrobená/prodaná dotčenými zeměmi a žehlicí prkna vyrobená/prodaná výrobním odvětvím Společenství navzájem soutěží, protože jsou obdobná, co se týče jejich základních vlastností, jsou z hlediska odběratele zaměnitelná a distribuují se stejnými distribučními kanály.
(83)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že podmínky pro souhrnné posouzení nebyly v tomto případě splněny, neboť pokud jde o cenu a chování na trhu, existují mezi dovozy z ČLR a z Ukrajiny zásadní rozdíly.
(84)
Co se týče cen, poznamenává se, že absolutní rozdíl v cenové úrovni mezi dvěma zeměmi není v kontextu souhrnného posouzení rozhodující. Lze jej vysvětlit různými činiteli, např. jinou skladbou výrobků. Relevantní je zde cenový trend v posuzovaném období, a ten je u obou zemí srovnatelný. Ve skutečnosti se průměrná dovozní cena z ČLR zvýšila o 27 % a z Ukrajiny o 12 % mezi rokem 2002 (2003 v případě Ukrajiny) a obdobím šetření.
(85)
Pokud jde o chování na trhu, jak již bylo uvedeno v 82. bodě odůvodnění výše, nebyly zjištěny žádné podstatné rozdíly ve vlastnostech výrobků, distribučních kanálech atd.
(86)
Na tomto základě byl vyvozen předběžný závěr, že jsou splněny všechny podmínky souhrnného posouzení, a že by se tedy účinky dumpingových dovozů pocházejících z dotčených zemí měly pro účely analyzování újmy posuzovat společně.
4.4.2. Objem, cena a podíl na trhu dumpingových dovozů z dotčených zemí
2002
2003
2004
Období šetření
Dovoz (v jednotkách)
431 000
858 300
2 388 600
4 120 800
Index: 2002 = 100
100
199
554
956
Zdroj: Odpovědi na dotazník od spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců, informace shromážděné od dalších čínských vyvážejících výrobců.
(87)
Objem dovozů dotčeného výrobku se během posuzovaného období významně zvýšil. V období šetření se dovozy od roku 2002 zvýšily o více než 850 %.
(88)
Mělo by se poznamenat, že v roce 2002 se žádné dovozy z Ukrajiny neuskutečnily. Jediný ukrajinský výrobce žehlicích prken zahájil svou činnost v roce 2003. V roce 2004 dovozy z Ukrajiny prudce vzrostly, o více než 400 %.
2002
2003
2004
Období šetření
Průměrná dovozní cena (EUR/jednotka)
4,91
6,15
6,34
6,53
Index: 2002 = 100
100
125
129
133
Zdroj: Odpovědi na dotazník od spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců.
(89)
Průměrná dovozní cena se během posuzovaného období zvýšila. Zůstala však výrazně pod průměrnými cenami výrobního odvětví Společenství (viz příslušná tabulka a 99. bod odůvodnění). Během období šetření byla dovozní cena o více než 40 % nižší než průměrná cena výrobního odvětví Společenství.
(90)
Zvýšení dovozní ceny lze připsat těmto činitelům.
U čínských výrobců nastal významný posun ke střední a vyšší kategorii na trhu. Jak již bylo uvedeno v 78. bodě odůvodnění, někteří tradiční výrobci ve Společenství významně snížili nebo ukončili výrobu ve Společenství a začali dovážet z dotčených zemí. Většina těchto společností je zavedena v kategorii střední a vyšší třídy výrobků.
Většina čínských vyvážejících výrobců je na trhu s žehlicími prkny nová a není překvapivé, že zvyšují ceny s tím, jak se stávají zavedenějšími.
Podíl dovozů z Ukrajiny prudce vzrostl v roce 2004. Protože je průměrná cena těchto dovozů vyšší než průměrná cena dovozů z ČLR, je vyšší i souhrnná cena.
2002
2003
2004
Období šetření
Podíl na trhu
6 %
13 %
33 %
48 %
Index: 2002 = 100
100
196
515
747
Zdroj: Odpovědi na dotazník od spolupracujících čínských a ukrajinských vyvážejících výrobců, informace shromážděné od dalších čínských vyvážejících výrobců.
(91)
Podíl dumpingových dovozů z dotčených zemí na trhu se v průběhu posuzovaného období dramaticky zvýšil. Mezi lety 2003 a 2004 se téměř ztrojnásobil, když dovozy z Ukrajiny masivně pronikly na trh Společenství, a výrazně rostl i v období šetření až do takové míry, že pohltil téměř polovinu trhu.
4.4.3. Cenové podbízení
(92)
Pro účely analyzování cenového podbízení byly porovnány dovozní ceny spolupracujících vyvážejících výrobců s cenami výrobního odvětví Společenství na základě vážených průměrů srovnatelných typů výrobků v období šetření. Ceny výrobního odvětví Společenství byly upraveny na úroveň cen ze závodu a porovnány s dovozními cenami CIF na hranice Společenství plus případné clo. Toto cenové srovnání bylo provedeno pro transakce na stejné obchodní úrovni, v nutných případech bylo řádně upravené a po odečtení rabatů a slev.
(93)
Na základě cen spolupracujících vyvážejících výrobců bylo pro jednotlivé země stanoveno rozpětí cenového podbízení a vyjádřilo se procentem z cen výrobního odvětví Společenství takto:
Země
Cenové podbízení
ČLR
30,8 %-45,5 %
Ukrajina
6,6 %
4.5. Situace výrobního odvětví Společenství
4.5.1. Úvodní poznámky
(94)
V souladu s čl. 3 odst. 5 základního nařízení Komise přezkoumala všechny hospodářské činitele a ukazatele, které ovlivňovaly stav výrobního odvětví Společenství. U žadatelů a u jednoho dalšího plně spolupracujícího výrobce, tj. u výrobního odvětví Společenství, byla provedena úplná analýza těchto činitelů.
4.5.2. Ukazatele újmy
2002
2003
2004
Období šetření
Výroba (v jednotkách)
2 851 796
2 814 254
2 578 175
2 229 641
Index: 2002 = 100
100
99
90
78
Kapacita (v jednotkách)
5 304 158
5 304 158
5 304 158
5 484 620
Index: 2002 = 100
100
100
100
103
Využití kapacity
54 %
53 %
49 %
41 %
Index: 2002 = 100
100
99
90
76
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(95)
Během posuzovaného období se výroba výrobního odvětví Společenství snížila o 22 %. Mírný nárůst kapacity během období šetření byl způsoben tím, že jeden výrobce ve Společenství zvýšil svou kapacitu, aby mohl těžit ze zvýšené spotřeby po rozšíření EU. Z tohoto nárůstu spotřeby však bohužel těžily pouze dovozy. V důsledku toho se využití kapacit v období šetření snížilo více než výroba.
2002
2003
2004
Období šetření
Zásoby (v jednotkách)
96 729
131 811
180 518
144 543
Index: 2002 = 100
100
136
187
149
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(96)
Mezi rokem 2002 a obdobím šetření došlo k celkovému nárůstu zásob. Přestože byl vrchol v roce 2004 pravděpodobně částečně ovlivněn dokončenými objednávkami, které ještě nebyly doručeny odběratelům, je viditelný celkový trend zvyšování zásob.
2002
2003
2004
Období šetření
Prodej v ES (v jednotkách)
2 605 381
2 567 285
2 348 934
2 050 373
Index: 2002 = 100
100
99
90
79
Podíl na trhu
39 %
38 %
33 %
24 %
Index: 2002 = 100
100
97
84
61
Prodejní cena (v eurech za jednotku)
12,99
12,31
11,17
11,18
Index: 2002 = 100
100
95
86
86
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(97)
Během posuzovaného období se prodej výrobního odvětví Společenství snižoval a v období šetření se propadl na 79 % původního objemu. Takto klesající trend je v kontextu rostoucí spotřeby Společenství ještě znepokojivější. Mezi rokem 2002 a obdobím šetření ztratilo výrobní odvětví Společenství 39 % svého podílu na trhu.
(98)
Ve výrobním odvětví Společenství nebyl pozorován žádný růst. Výrobní odvětví totiž netěžilo z růstu trhu, tj. ze zvýšené spotřeby Společenství, ale naopak během posuzovaného období přišlo o 21 % objemu svého prodeje.
(99)
Průměrná jednotková cena vlastní výroby výrobního odvětví Společenství se v prvních třech letech významně snížila, tj. o 14 %. V roce 2004 dosáhla svého minima a v období šetření zůstala stabilní.
2002
2003
2004
Období šetření
Rozpětí zisku před zdaněním
6,8 %
6,4 %
0,7 %
4,1 %
Index: 2002 = 100
100
94
10
60
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(100)
V průběhu posuzovaného období se ziskovost výrobního odvětví snížila. Ziskové rozpětí v období šetření bylo o 40 % nižší než v roce 2002. Zdánlivého zlepšení během období šetření v porovnání s rokem 2004 bylo ve skutečnosti dosaženo škrty v odměnách vedení některých společností. Tyto škrty v odměnách měly významný dopad na ziskové rozpětí společností. Celkový hrubý zisk nadále v období šetření klesal a dosáhl 65 % úrovně z roku 2002. Je tedy zjevné, že nárůst v celkovém čistém zisku před zdaněním je umělý a neudržitelný.
2002
2003
2004
Období šetření
Investice (v eurech)
1 437 087
779 490
1 303 287
635 836
Index: 2002 = 100
100
54
91
44
Návratnost investic
61,98 %
68,19 %
4,77 %
27,02 %
Index: 2002 = 100
100
110
8
44
Peněžní tok (v eurech)
3 463 326
4 184 515
1 246 671
3 023 277
Index: 2002 = 100
100
121
36
87
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(101)
Investice v posuzovaném období významně poklesly, v období šetření dosahovaly méně než polovinu úrovně z roku 2002. Navíc významnou část investic tvořily investice do nezbytných oprav a rekonstrukcí. Část investic v roce 2004 také souvisela s přípravou nových příležitostí po rozšíření EU. Jak však bylo ukázáno výše, spotřebu zcela převzaly dovozy z dotčených zemí.
(102)
Návratnost investic vyjádřená čistým ziskem výrobního odvětví a čistou účetní hodnotou jeho investic se vyvíjela v souladu s investicemi a ziskovými rozpětími. Pokud jde o zdánlivě vysokou úroveň návratnosti čistých aktiv, mělo by se poznamenat, že většina společností tvořících výrobní odvětví Společenství byla založena před 30 nebo více lety, a že je tedy většina jejich aktiv již značně odepsána. V roce 2004, kdy se provedly určité investice a kdy zisková rozpětí odrážela skutečnou výkonnost výrobního odvětví Společenství (a nikoli uměle zvýšený zisk jako v období šetření), se návratnost investic snížila o 63 procentních bodů. To potvrzuje neschopnost výrobců ve Společenství získávat kapitál, zejména kvůli snižujícímu se objemu prodeje a nízké prodejní ceně.
(103)
Peněžní tok výrobního odvětví Společenství kolísal. Po zlepšení v roce 2003 následoval v roce 2004 náhlý propad. Oživení v období šetření odpovídá opatřením zaměřeným na zlepšení ziskovosti, jak je popsáno ve 100. bodě odůvodnění výše. Celkově se peněžní tok v posuzovaném období zhoršil.
2002
2003
2004
Období šetření
Zaměstnanost
347
326
283
234
Index: 2002 = 100
100
94
82
67
Náklady práce (EUR)
7 521 183
7 209 158
5 701 507
5 361 572
Index: 2002 = 100
100
96
76
71
Průměrné náklady práce na pracovníka (EUR)
21 675
22 114
20 147
22 913
Index: 2002 = 100
100
102
93
106
Produktivita na pracovníka (EUR)
9 474
10 015
10 787
11 261
Index: 2002 = 100
100
106
114
119
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(104)
Počet zaměstnanců výrobního odvětví Společenství souvisejících s obdobným výrobkem se mezi rokem 2002 a obdobím šetření snížil o 33 %. Průměrné náklady práce na zaměstnance, odrážející mzdy, zůstaly stabilní, dočasný pokles v roce 2004 byl vyrovnán slabým nárůstem v období šetření.
(105)
Úsilí o nižší výrobní náklady, racionalizaci a snížení počtu zaměstnanců vedly ke zvýšení výkonu na pracovníka (19 % nárůst během posuzovaného období). Výsledkem výše popsaných finančních ukazatelů výrobního odvětví Společenství však bylo, že zvýšená produktivita nemohla vyrovnat pokles objemu prodeje a cen.
4.5.3. Rozsah dumpingu, překonání účinků dřívějšího dumpingu nebo subvencování
(106)
Pokud jde o dopad skutečného dumpingového rozpětí na výrobní odvětví Společenství, nemůže být vzhledem k objemu a cenám dumpingového dovozu z dotčených zemí považován za zanedbatelný.
(107)
Navíc nic nenasvědčovalo tomu, že by výrobní odvětví Společenství v období šetření překonávalo účinky dřívějšího dumpingu nebo subvencování.
4.6. Závěr o újmě
(108)
V průběhu posuzovaného období levný dumpingový dovoz z ČLR a Ukrajiny dramaticky vzrostl. Pokud jde o objem, zvýšil se dumpingový dovoz z dotčených zemí v posuzovaném období o více než 850 %. Pokud jde o podíl na trhu, získaly tyto dovozy za stejné období více než 40 procentních bodů na trhu Společenství se žehlicími prkny.
(109)
Analýza hospodářských ukazatelů výrobního odvětví Společenství odhalila, že se újma projevila poklesem objemu prodeje, prodejní ceny a podílu na trhu. To mělo přímý negativní dopad na finanční situaci výrobního odvětví Společenství, úroveň výroby a zaměstnanost. Během posuzovaného období objemy prodeje výrobního odvětví Společenství na trhu Společenství poklesly o více než 20 %, podíl na trhu se zmenšil o 15 procentních bodů a zaměstnanost se snížila o více než 30 %. Průměrná prodejní cena výrobního odvětví Společenství poklesla o 14 % a jednotlivé ceny dosáhly nejnižších možných úrovní. Finanční ukazatele skutečně potvrzují, že výrobní odvětví Společenství již není v postavení, aby mohlo dále snižovat ceny, aniž by tím utrpělo ztráty, které by v případě malých a středních podniků nemohly být udržitelné déle než několik měsíců, aniž by podnik nebyl nucen ukončit svou činnost.
(110)
Při zohlednění všech těchto činitelů se má předběžně za to, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 5 základního nařízení.
5. PŘÍČINNÉ SOUVISLOSTI
5.1. Úvod
(111)
V souladu s čl. 3 odst. 6 a 7 základního nařízení provedla Komise šetření, zda podstatná újma, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, byla způsobena dumpingovými dovozy dotčeného výrobku pocházejícího z dotčených zemích. Byly prozkoumány i jiné známé činitele, které by mohly vedle dumpingového dovozu současně způsobit újmu výrobnímu odvětví Společenství, aby se zajistilo, že tato případná újma způsobená těmito jinými činiteli nebude připsána dumpingovému dovozu.
5.2. Účinky dumpingového dovozu
(112)
Nejprve se připomíná, že šetření odhalilo, že žehlicí prkna dovezená z dotčených zemí přímo soutěží s žehlicími prkny vyrobenými a prodávanými výrobním odvětvím Společenství, protože jsou obdobná, co se týče jejich základních vlastností, jsou z hlediska odběratele zaměnitelná a distribuují se stejnými distribučními kanály.
(113)
Výrazný nárůst objemu dumpingových dovozů z dotčených zemí (více než 850 %) se shodoval se zhoršením hospodářské situace výrobního odvětví Společenství. Toto zhoršení mimo jiné zahrnovalo pokles prodeje a ceny výroby ve Společenství v tomtéž období.
(114)
Podíl dumpingových dovozů na trhu se během posuzovaného období zvýšil o 42 procentních bodů, kdežto výrobní odvětví Společenství ztratilo 15 % podílu na trhu. Připomíná se, že mezi rokem 2002 a obdobím šetření spotřeba Společenství vzrostla o více než 20 %.
(115)
Dumpingové dovozy se ve výrazném rozpětí podbízely pod cenou výrobního odvětví Společenství, takže lze učinit odůvodněný závěr, že byly odpovědné za snížení cen, které vedlo ke zhoršení finanční situace výrobního odvětví Společenství. Výrobní odvětví Společenství navíc nemohlo zvýšit využití svých kapacit, k čemuž by bylo pravděpodobně díky nárůstu spotřeby pozorovanému v posuzovaném období došlo.
(116)
Vzhledem k jasně stanovenému časovému souběhu výskytu dumpingového dovozu za ceny významně podbízené pod cenou výrobního odvětví Společenství na straně jedné a úbytku prodeje a objemu výroby výrobního odvětví Společenství, snížení podílu na trhu a zaměstnanosti a poklesu cen na straně druhé, vyvozuje se předběžný závěr, že dumpingové dovozy sehrály rozhodující úlohu v působení újmy výrobnímu odvětví Společenství.
5.3. Účinky ostatních činitelů
5.3.1. Výkonnost ostatních výrobců ve Společenství podporujících podnět
(117)
Podnět vedle výrobců tvořících výrobní odvětví Společenství podpořilo patnáct výrobců žehlicích prken. Tyto společnosti si nepřály na šetření plně spolupracovat, poskytly však určité informace ohledně své výroby, kapacity a využití kapacity, objemu prodeje, podílu na trhu a zaměstnanosti. Tyto společnosti dohromady představují přibližně 30 % celkové známé výroby ve Společenství. Mělo by se poznamenat, že žádná z těchto společností nedovezla významné množství dotčeného výrobku.
(118)
Situace těchto 15 společností byla analyzována a srovnána se situací výrobního odvětví Společenství.
2002
2003
2004
Období šetření
Výroba (v jednotkách)
1 401 965
1 674 888
1 448 686
1 262 714
Index: 2002 = 100
100
119
103
90
Kapacita (v jednotkách)
2 758 900
2 865 300
3 284 500
3 299 800
Index: 2002 = 100
100
104
119
120
Využití kapacity
51 %
58 %
44 %
38 %
Index: 2002 = 100
100
115
87
75
Zaměstnanost
281
314
277
231
Index: 2002 = 100
100
112
98
82
(119)
Výroba těchto výrobců se v roce 2003 zvýšila o 19 %, v roce 2004 se snížila na původní hodnotu a v období šetření poklesla o 13 %. Zvýšení kapacity v roce 2004 lze připsat očekávanému nárůstu prodeje po rozšíření EU. V důsledku zvýšení kapacity se využití kapacity v posuzovaném období snížilo výrazněji než výroba. Zaměstnanost se vyvíjela v souladu s výrobou, tj. rostla v roce 2003, poté se v roce 2004 snížila na původní hodnotu a v období šetření prudce poklesla.
2002
2003
2004
Období šetření
Prodej v ES (v jednotkách)
1 206 714
1 446 522
1 204 336
1 079 264
Index: 2002 = 100
100
120
100
89
Podíl na trhu
18 %
21 %
17 %
13 %
Index: 2002 = 100
100
118
93
70
(120)
Po dočasném zlepšení v roce 2003 prodej a podíl na trhu těchto patnácti společností prudce poklesl. Tento vývoj se jasně kryje s náhlým nárůstem dumpingového dovozu z dotčených zemí na trhu Společenství. Připomíná se, že tyto dovozy se v roce 2004 téměř ztrojnásobily a jejich podíl na trhu v tomtéž roce vzrostl o 20 procentních bodů. Rovněž se připomíná, že během posuzovaného období se spotřeba žehlicích prken ve Společenství zvýšila.
(121)
Vzhledem k výše uvedenému lze učinit závěr, že se situace těchto 15 výrobců žehlicích prken ve Společenství, kteří podnět podpořili, zhoršila obdobně jako situace výrobního odvětví Společenství. Tyto společnosti tedy nemohly výrobnímu odvětví Společenství újmu způsobit.
5.3.2. Výkonnost dalších známých výrobců ve Společenství
(122)
Jak je uvedeno v 8. bodě odůvodnění, dva další výrobci ve Společenství poskytli určité informace, ale podnět nepodpořili. Dále existují dva výrobci ve Společenství, kteří podnět podpořili, ale nespolupracovali na šetření, a jeden bývalý výrobce, který poskytl určité informace o svých bývalých činnostech. Všechny tyto společnosti uskutečnily významné dovozy dotčeného výrobku. Dostupné údaje těchto společností vykazují tyto trendy (z důvodu důvěrnosti nelze odhalit skutečné údaje):
2002
2003
2004
Období šetření
Prodej výroby Společenství v ES
Index: 2002 = 100
100
75
49
29
Podíl na trhu
Index: 2002 = 100
100
76
46
23
(123)
Během posuzovaného období poklesl prodej těchto výrobců ve Společenství o 71 %. Odpovídající podíl na trhu se snížil ještě významněji, o 77 %, protože se trh v daném období rozšiřoval.
(124)
Jak již bylo uvedeno v 78. bodě odůvodnění výše, někteří tradiční výrobci žehlicích prken ve Společenství v roce 2004 a během období šetření významně snížili nebo zcela ukončili výrobní činnost ve Společenství a začali hromadně dovážet z dotčených zemí. Některé z těchto společností tak již nelze považovat za výrobce ve Společenství, protože jejich výrobní prostory byly během období šetření uzavřeny.
(125)
Vzhledem k výše uvedenému se má za to, že tito další výrobci ve Společenství byli v obdobné situaci jako výrobní odvětví Společenství a jejich výrobní činnost nezpůsobila výrobnímu odvětví Společenství žádnou újmu.
5.3.3. Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství
2002
2003
2004
Období šetření
Vývozní prodej výroby ES (v jednotkách)
213 711
211 887
219 410
215 243
Index: 2002 = 100
100
99
103
101
Vývozní prodejní cena (EUR/jednotka)
14,92
12,70
13,26
13,27
Index: 2002 = 100
100
85
89
89
Zdroj: Ověřené odpovědi na dotazník.
(126)
Vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství zůstala v průběhu období šetření relativně stabilní. U objemu není patrné žádné zhoršení. U prodejní ceny byl pád o 15 % v roce 2003 částečně vyrovnán v roce 2004 a v průběhu období šetření zůstávala stabilní. Mělo by se poznamenat, že vývozní prodejní cena je výrazně vyšší než prodejní cena ve Společenství a že objem prodeje na vývoz představuje pouze okolo 10 % výroby výrobního odvětví Společenství.
(127)
S ohledem na to lze učinit závěr, že vývozní výkonnost výrobního odvětví Společenství nepřispěla k utrpěné újmě.
5.3.4. Dovoz z ČLR za nedumpingové ceny
(128)
Připomíná se, že dovozy jednoho z čínských vyvážejících výrobců byly shledány jako nedumpingové, a byly tedy vyřazeny z analýzy dumpingových dovozů z dotčených zemí a jejich dopadu na situaci výrobního odvětví Společenství. Zvažovalo se tedy, zda dovozy této společnosti mohly přerušit příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a podstatnou újmou utrpěnou výrobním odvětvím Společenství.
(129)
Šetřením se zjistilo, že se během posuzovaného období objem nedumpingových dovozů z ČLR zvýšil o 467 %, ve srovnání s 856 % nárůstem dumpingových dovozů z dotčených zemí. Celkově objem dumpingových dovozů z dotčených zemí více než pětinásobně přesáhl objem nedumpingových dovozů. Podíl nedumpingových dovozů z ČLR na trhu vzrostl o 343 %, zatímco podíl dumpingových dovozů na trhu se ve stejném období zvýšil o 647 %. Průměrná cena nedumpingových dovozů během posuzovaného období stoupla a celkově zůstávala poměrně vysoko nad průměrnou cenou dumpingových dovozů, i když stále pod průměrnou cenou výrobního odvětví Společenství.
(130)
Vzhledem k výše uvedenému byl vyvozen předběžný závěr, že dopad nedumpingových dovozů z ČLR nelze považovat za tak významný, aby přerušil příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a podstatnou újmou utrpěnou výrobním odvětvím Společenství.
5.3.5. Dovoz z jiných třetích zemí
(131)
Některé strany tvrdily, že dovozy z Turecka údajně vstupují na trh Společenství za podobné ceny jako dovozy z ČLR a jejich objem se stále zvyšuje, čímž způsobuje újmu výrobnímu odvětví Společenství.
(132)
V tomto ohledu se poznamenává, že tato tvrzení nebyla v šetření potvrzena. V průběhu šetření nebyly předloženy žádné důkazy o dovozech z Turecka. Navíc spolupracující turecký výrobce žehlicích prken zmiňovaný v 10. bodě odůvodnění obdobný výrobek do Společenství neprodával. V šetření dále nebyly zjištěny žádné další zdroje dovozů.
(133)
Po zvážení výše uvedených zjištění se tvrzení o dovozech z Turecka odmítá a vyvozuje se závěr, že dovozy z jiných třetích zemí podstatnou újmu výrobnímu odvětví Společenství nezpůsobily.
5.3.6. Újmu si výrobní odvětví způsobilo samo
(134)
Některé zúčastněné strany tvrdily, že si výrobní odvětví Společenství újmu způsobilo samo, protože nedokázalo reagovat na změny ve struktuře distribuce a spotřeby a na technologický rozvoj ve výrobě žehlicích prken. Dále se tvrdilo, že si výrobci ve Společenství újmu způsobovali sami tím, že čínská žehlicí prkna sami dováželi.
(135)
Žehlicí prkna vyrobená ve Společenství jsou obvykle distribuována prostřednictvím prodejců nebo, ve většině případů, dodávaná přímo maloobchodníkům nebo jejich distribučním centrům. Dovážená žehlicí prkna jsou obvykle distribuována prostřednictvím dovozců/obchodníků nebo distribučních/zásobovacích center velkých maloobchodních řetězců. Poměr těchto dvou distribučních kanálů se v případě dovozů u jednotlivých vyvážejících výrobců liší. Ve všech případech mohou být využiti zprostředkovatelé. Tato struktura distribuce funguje několik let a v průběhu času nebyly zaznamenány žádné výrazné změny. Výrobní odvětví Společenství tradičně zásobuje jak drobné maloobchodníky, tak velké maloobchodní řetězce. Zvýšení podílu prodeje žehlicích prken prostřednictvím maloobchodních řetězců tedy nelze pokládat za činitele, který by újmu způsoboval sám o sobě. Nebyly potvrzeny žádné významné změny ve struktuře spotřeby.
(136)
Pokud jde o výrobní proces/technologii, bylo tvrzeno, že výrobní odvětví Společenství není schopno reagovat na zvláštní požadavky odběratelů/maloobchodníků, protože jeho výroba je vysoce automatizovaná. Za prvé se poznamenává, že bez automatizace by výrobní odvětví Společenství stěží mohlo soutěžit s dovozy výrobků pocházejících ze zemí, které těží z velmi nízkých nákladů na energii, suroviny a práci. Za druhé, automatizovaná výroba umožňuje výrobnímu odvětví zaručit vysokou kvalitu a krátké dodací lhůty, což odběratelé považují za konkurenční výhodu. A konečně, nebyly předloženy žádné důkazy, že by výrobní odvětví Společenství nebylo schopno uspokojit zvláštní požadavky odběratelů/maloobchodníků ohledně designu a inovace.
(137)
Co se týče čínských žehlicích prken dovážených výrobním odvětvím Společenství, šetření ukázalo, že v období šetření byla dovezena pouze nevýznamná množství. Šlo o sebeobranu výrobního odvětví Společenství proti přílivu levných dumpingových dovozů. V každém případě byly tyto dovozy ve Společenství dále prodány za cenu nepůsobící újmu. Tyto dovozy tedy nemohly výrobnímu odvětví Společenství újmu způsobit.
(138)
Vzhledem k výše uvedenému byla tato tvrzení odmítnuta a byl vyvozen závěr, že si výrobní odvětví Společenství nemohlo újmu způsobit samo.
5.4. Závěry o příčinných souvislostech
(139)
Závěrem se potvrzuje, že podstatná újma utrpěná výrobním odvětvím Společenství, která se projevila především snížením objemu prodeje, podílu na trhu a jednotkové prodejní ceny, což vedlo ke zhoršení finanční situace, byla způsobena dumpingovými dovozy z dotčených zemí. Přestože nedumpingové dovozy z ČLR velmi pravděpodobně přispěly ke zhoršení výkonnosti výrobců ve Společenství, jejich vývoj, objem a podíl na trhu a cena nebyly takové, aby přerušily příčinnou souvislost mezi dumpingovými dovozy a újmou výrobního odvětví Společenství.
(140)
Vzhledem k výše popsané analýze, v jejímž rámci byly řádně odlišeny a odděleny účinky všech známých činitelů na situaci výrobního odvětví Společenství od poškozujících účinků dumpingového dovozu, se potvrzuje, že tyto jiné činitele samy o sobě nemohou zvrátit skutečnost, že zjištěná újma musí být připsána dumpingovému dovozu.
(141)
Proto se vyvozuje předběžný závěr, že dumpingový dovoz pocházející z dotčených zemí způsobil výrobnímu odvětví Společenství podstatnou újmu ve smyslu čl. 3 odst. 6 základního nařízení.
6. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
6.1. Obecné poznámky
(142)
Komise zkoumala, zda i přes předběžný závěr o existenci dumpingu působícího újmu neexistují přesvědčivé důkazy, které by mohly vést k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství přijímat antidumpingová opatření. Za tímto účelem byl v souladu s čl. 21 odst. 1 základního nařízení na základě všech předložených důkazů zkoumán dopad možných antidumpingových opatření na všechny strany dotčené řízením a rovněž důsledky případného nepřijetí opatření.
6.2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(143)
Analýza újmy jasně prokázala, že výrobní odvětví Společenství dumpingovým dovozem utrpělo. Prudký nárůst dumpingového dovozu v posledních letech způsobil velký pokles ceny jak na velkoobchodní/distribuční, tak na maloobchodní úrovni, tj. tam, kde se odehrává soutěž mezi dovezenými žehlicími prkny a žehlicími prkny vyrobenými ve Společenství. Výrobní odvětví Společenství není v situaci, kdy by mohlo své ceny dále snižovat, protože by muselo prodávat za cenu nižší, než jsou výrobní náklady. Vzhledem k tomuto a k tomu, že trh se žehlicími prkny je tvořen zejména maloobchodními řetězci na základě ceny, je pro výrobní odvětví Společenství stále obtížnější získávat nové zakázky. Připomíná se, že několik tradičních výrobců již ukončilo výrobu a nyní působí jako dovozci/obchodníci dotčeného výrobku.
(144)
Je patrné, že v tomto kontextu by se bez uložení antidumpingových opatření situace výrobního odvětví Společenství dále zhoršovala a výroba žehlicích prken ve Společenství by s největší pravděpodobností brzy zanikla. Většina negativního dopadu na zaměstnanost by se projevila v jedné zeměpisné oblasti Společenství, protože je v ní soustředěno několik výrobců a část jejich dodavatelů. Na druhou stranu, opatření by bránila dalšímu podstatnému nárůstu dumpingových dovozů z dotčených zemí, čímž by se výrobnímu odvětví umožnilo přinejmenším udržet svou současnou pozici na trhu. Šetření ukázalo, že jakékoli zvýšení podílu dumpingových dovozů z dotčených zemí na trhu se uskutečňuje přímo na úkor výrobního odvětví Společenství.
(145)
Lze očekávat, že by po uložení antidumpingových cel z dovozů žehlicích prken pocházejících z dotčených zemí distributoři a maloobchodní řetězce pravděpodobněji změnily svůj zdroj alespoň částečně na výrobce ve Společenství. Pokud by skutečně byla uložena antidumpingová opatření a cena dovozů by se vrátila na nedumpingovou úroveň, bylo by výrobní odvětví Společenství na základě vlastní konkurenční výhody schopno soutěžit za spravedlivých obchodních podmínek.
(146)
Uložení opatření je tudíž jasně v zájmu výrobního odvětví Společenství a výrobců ve Společenství, kteří podnět aktivně podpořili, ale také v zájmu ostatních výrobců ve Společenství, kteří podnět aktivně nepodpořili.
6.3. Zájem spotřebitelů
(147)
Od spotřebitelských organizací nebyla po oznámení o zahájení tohoto řízení obdržena žádná vyjádření. Přesto byl dopad případných opatření na spotřebitele analyzován.
(148)
Pro posouzení těchto dopadů byly vzaty v úvahy tyto prvky:
-
dovozci/velkoobchodníci nebo distributoři/maloobchodníci jsou obvykle zapojeni do distribuce spotřebitelům. V každé fázi se stanovuje přirážka nebo rozpětí, aby pokryli své náklady a vytvořili určitý zisk. Toto rozpětí se může u jednotlivých hospodářských subjektů lišit, ale v průměru je podstatné, ačkoli by se mohlo zdát, že přirážka maloobchodníků je vyšší než přirážka dovozců. Ve skutečnosti činí průměrná maloobchodní cena žehlicího prkna přibližně 35 EUR, zatímco bylo zjištěno, že průměrná jednotková cena na hranici Společenství, tj. včetně nákladů na dopravu, činila v období šetření 6,53 EUR. I při zohlednění dodatečných nákladů ve fázi dovozu a maloobchodu tedy zde existuje významný prostor mezi dovozní cenou a maloobchodní cenou,
-
v nejpesimističtějším případě, kdy by břemeno antidumpingových opatření bylo rovnoměrně rozděleno mezi dovozce, maloobchodníky a spotřebitele, tj. každý by jej nesl z jedné třetiny, musel by spotřebitel dodatečně zaplatit méně než půl eura za žehlicí prkno, které je trvanlivým výrobkem s dobou užitnosti nejméně pět let. Toto je potřeba srovnat s celkovou přirážkou přibližně 500 %, jak je uvedeno v předchozí odrážce,
-
je třeba poznamenat, že se zdá, že spotřebitel nemá z nedávného přílivu levných dovozů žádný prospěch, protože se maloobchodní ceny v reakci na tyto levné dovozy nesnížily. Není tedy důvod se domnívat, že by se uložením antidumpingových opatření změnily maloobchodní ceny.
(149)
Vzhledem k výše uvedenému by jakýkoli finanční dopad případných antidumpingových opatření na spotřebitele žehlicích prken pravděpodobně byl zanedbatelný. Na druhé straně, pokud by antidumpingová opatření nebyla uložena, výroba ve Společenství by s největší pravděpodobností zanikla a mohla by poklesnout nabídka různých typů výrobků dostupných spotřebiteli.
(150)
Byl tedy vyvozen předběžný závěr, že uložení opatření by pravděpodobně nebylo proti zájmu spotřebitelů žehlicích prken ve Společenství.
6.4. Zájem distributorů/maloobchodníků
(151)
Ve fázi šetření nebyla obdržena žádná vyjádření distributorů/maloobchodníků ani jejich organizací. Je však známo, že dnes jsou žehlicí prkna prodávána především velkými maloobchodními řetězci, tj. hypermarkety, supermarkety. Je tedy více než pravděpodobné, že pro většinu distributorů/maloobchodníků dotčený výrobek představuje pouze zanedbatelnou část obratu. Vzhledem k tomu a při zohlednění vysokých přirážek, jež obvykle používají (viz 148. bod odůvodnění výše), byl vyvozen předběžný závěr, že jakákoli případná opatření by pravděpodobně na jejich situaci neměla významný negativní dopad.
6.5. Zájem dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení
(152)
Odpovědi na dotazník byly obdrženy od dvou dovozců a jednoho obchodníka ve spojení s jedním z těchto dovozců. Dále ve stanovené lhůtě poskytli čtyři dovozci určité informace nebo připomínky. Tyto společnosti dohromady představují přibližně 20 % celkového známého dovozu do Společenství. Všechny protestovaly proti uložení antidumpingových opatření vůči ČLR, ale ne všechny proti opatřením vůči Ukrajině.
(153)
Situace dovozců, kteří předložili svá vyjádření, se liší podle jejich velikosti a důležitosti dotčeného výrobku v jejich fungování. Jak již bylo uvedeno výše, některé z těchto společností jsou nebo byly tradičními výrobci, ale v obraně změnily svou hlavní činnost a nyní působí především nebo výlučně jako dovozci. Tyto společnosti běžně vyrábějí/dovážejí celou škálu dalších výrobků pro domácnost a žehlicí prkna představují zlomek jejich podnikání. V případě jednoho významného bývalého výrobce, který se v nedávné době stal významným dovozcem čínských žehlicích prken, byl vyvozen předběžný závěr, že v období šetření představovala žehlicí prkna 4 % jeho obratu. Tato společnost navíc vyjádřila svůj názor pouze proti opatřením vůči ČLR, nikoli vůči Ukrajině, protože z Ukrajiny nedováží. Rovněž bylo shledáno, že nakupuje žehlicí prkna i od výrobců ve Společenství. Při zohlednění různých zdrojů dodávek dané společnosti a za předpokladu, že tato společnost není schopna přenést 1/3 antidumpingového cla na maloobchodníky (viz 148. bod odůvodnění), odhaduje se, že dopad na její hrubé rozpětí pro žehlicí prkna není vyšší než 10 %. Mělo by se však poznamenat, že informace obdržené v této fázi neumožňovaly přesný výpočet. Také by se mělo připomenout, že přirážka i těchto dovozců se jeví jako podstatná. Ačkoli bude šetření situace těchto dovozců pokračovat, byl vyvozen závěr, že prozatímní opatření by jejich činnost významně neovlivnila.
(154)
Jeden spolupracující dovozce vyrábí potahy na žehlicí prkna a prodává je společně s dováženými žehlicími prkny. Bylo tvrzeno, že případné antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken by také postihlo výrobu potahů, a mělo by tedy významný dopad na obrat této společnosti. Poznamenává se však, že se potahy na žehlicí prkna prodávají také samostatně a uložení antidumpingových opatření by tyto prodeje neovlivnilo. Také se poznamenává, že prodej žehlicích prken nepředstavoval více než 10 % obratu této společnosti. Dopad prozatímních opatření na činnost dané společnosti by tedy nebyl významný.
(155)
Dále většina dovozců, kteří zároveň obchodují či obchodovali s výrobky ze Společenství, připustili, že by nebylo v jejich vlastním zájmu, aby se stali zcela závislými na dovážených žehlicích prknech - v této souvislosti byla vyzdvižena především ČLR - a potvrdili, že by raději měli alternativní zdroje dodávek. To lze nejlépe zajistit odstraněním dumpingového chování, aby výrobní odvětví Společenství dále existovalo.
(156)
Vzhledem k výše uvedenému a při zohlednění prvků shrnutých ve 148. bodě odůvodnění výše, zejména vysokých přirážek a skutečnosti, že dodatečné náklady na clo budou činit méně než půl eura na jednotku, byl vyvozen předběžný závěr, že případná antidumpingová opatření by neměla rozhodující negativní dopad na situaci dovozců ve Společenství, kteří nejsou ve spojení, přestože někteří z nich by pravděpodobně nesli vyšší zátěž než maloobchodníci. V každém případě budou před učiněním konečných zjištění všechny připomínky zváženy.
6.6. Závěr k zájmu Společenství
(157)
Výše uvedená analýza ukázala, že uložení opatření je v zájmu výrobního odvětví Společenství, protože se od těchto opatření očekává, že přinejmenším omezí vysoké množství dovozů za dumpingové ceny, u nichž bylo prokázáno, že mají na výrobní odvětví Společenství významně negativní dopad. Očekává se, že i ostatní výrobci ve Společenství budou mít z těchto opatření prospěch.
(158)
Analýza také ukázala, že spotřebitelé pravděpodobně nebudou antidumpingovými opatřeními finančně dotčeni. V nejhorším případě budou muset navíc zaplatit méně než půl eura za trvanlivý výrobek. Na druhé straně by bez opatření mohla být negativně ovlivněna nabídka spotřebiteli, protože by z trhu mohla vymizet žehlicí prkna ze Společenství.
(159)
Distributorům a maloobchodníkům se může zdát, že se nákupní cena dotčeného výrobku zvýšila, ale vzhledem ke svým vysokým rozpětím pravděpodobně nebudou opatřeními významně ovlivněni.
(160)
Dovozci dotčeného výrobku by pravděpodobně nesli vyšší zátěž než maloobchodníci. Zachovali by si však výhodu více zdrojů pro dodávky a vyhnuli by se závislosti na dovozech, k níž by nejspíše došlo, pokud by opatření nebyla uložena.
(161)
Při zvážení tohoto se má za to, že uložení opatření, tj. odstranění dumpingu působícího újmu, by umožnilo výrobnímu odvětví Společenství pokračovat ve své činnosti a že nepříznivé účinky, jež by uložení těchto opatření mohlo znamenat pro některé hospodářské subjekty ve Společenství, nejsou nepřiměřené příznivým účinkům na výrobní odvětví Společenství.
(162)
Na základě výše uvedeného se vyvozuje předběžný závěr, že neexistují žádné přesvědčivé důkazy, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství uložit antidumpingová opatření.
7. PROZATÍMNÍ ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(163)
Vzhledem k předběžným závěrům ohledně dumpingu, způsobené újmy a zájmu Společenství by měla být na dovozy dotčeného výrobku z ČLR a Ukrajiny uložena prozatímní opatření, aby se předešlo působení další újmy výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy.
7.1. Úroveň pro odstranění újmy
(164)
Úroveň prozatímních antidumpingových opatření by měla být dostatečná, aby odstranila újmu působenou výrobnímu odvětví Společenství dumpingovými dovozy, aniž by překročila zjištěná dumpingová rozpětí.
(165)
Při výpočtu výše cla potřebné pro odstranění dumpingu působícího újmu se mělo za to, že opatření by měla výrobnímu odvětví Společenství umožnit, aby pokrylo své náklady a vytvořilo zisk před zdaněním, jakého by mohlo být přiměřeně dosaženo za běžných podmínek hospodářské soutěže, tj. bez dumpingových dovozů. Rozpětí zisku před zdaněním použité pro výpočet činilo 7 % obratu. Bylo prokázáno, že toto je úroveň zisku, již by bylo možno rozumně očekávat bez dumpingu působícího újmu, protože jde o zisk výrobního odvětví Společenství před tím, než se čínské a ukrajinské dovozy do Společenství začaly v posuzovaném období významně zvyšovat. Na základě toho byla vypočtena cena obdobného výrobku nepůsobící újmu výrobnímu odvětví Společenství. Cena nepůsobící újmu byla získána připočtením výše uvedeného ziskového rozpětí 7 % k výrobním nákladům.
(166)
Potřebný nárůst ceny byl poté stanoven na základě srovnání váženého průměru dovozní ceny, jak byla stanovena pro výpočet cenového podbízení, s průměrnou cenou výrobků prodaných výrobním odvětvím Společenství na trhu Společenství nepůsobící újmu. Rozdíly v tomto srovnání byly poté vyjádřeny jako procento průměrné dovozní hodnoty CIF. Tyto rozdíly byly pro všechny spolupracující čínské vyvážející výrobce nad zjištěným dumpingovým rozpětím. V případě Ukrajiny byla u jediného vyvážejícího výrobce úroveň pro odstranění újmy pod zjištěným dumpingovým rozpětím.
7.2. Prozatímní opatření
(167)
Ve světle probíhajícího řízení a v souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení se má za to, že by měla být uložena prozatímní antidumpingová opatření z dovozů pocházejících i) z ČLR na úrovni zjištěných dumpingových rozpětí a ii) z Ukrajiny na úrovni pro odstranění újmy.
(168)
Na základě výše uvedeného by měla být sazba prozatímního antidumpingového cla pro ČLR a Ukrajinu stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
ČLR
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan
34,9 %
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou
36,5 %
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou
0 %
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foš-an
18,1 %
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou
26,5 %
Všechny ostatní společnosti
38,1 %
Ukrajina
Všechny společnosti
10,3 %
(169)
Sazby antidumpingových cel pro jednotlivé společnosti uvedené v tomto nařízení se stanovily na základě zjištění stávajícího šetření. Proto odrážejí stav těchto společností zjištěný v průběhu šetření. Tyto celní sazby (narozdíl od celostátního cla použitelného pro „všechny ostatní společnosti“) jsou proto použitelné výlučně na dovoz výrobků pocházejících z dotčených zemí a vyráběných uvedenými společnostmi, tedy konkrétními uvedenými právnickými osobami. Na dovážené výrobky vyrobené jakoukoli jinou společností, která není konkrétně uvedena v normativní části tohoto nařízení spolu s názvem a adresou, včetně subjektů ve spojení se společnostmi konkrétně uvedenými, se tyto sazby nevztahují a tyto výrobky podléhají celní sazbě použitelné na „všechny ostatní společnosti“.
(170)
S veškerými žádostmi o použití těchto antidumpingových celních sazeb pro jednotlivé společnosti (např. po změně názvu subjektu, po vzniku nových výrobních či prodejních subjektů) je třeba se obrátit na Komisi (3) a připojit veškeré příslušné údaje, zejména pak údaje o změnách v činnostech společnosti spojených s výrobou či domácím a vývozním prodejem, které souvisejí například se změnou názvu nebo se změnou ve výrobních či prodejních subjektech. Komise podle potřeby po konzultaci s poradním výborem příslušně pozmění nařízení formou aktualizace seznamu společností, na něž se vztahují individuální celní sazby.
(171)
Aby se zajistilo řádné vynucování antidumpingového cla, neměla by se úroveň zbytkového cla používat jen u nespolupracujících vyvážejících výrobců, ale i u výrobců, kteří v období šetření neuskutečnili žádný vývoz do Společenství. Takové společnosti se nicméně vyzývají, aby za předpokladu, že splňují požadavky čl. 11 odst. 4 druhého pododstavce základního nařízení, předložili žádost o přezkum podle uvedeného článku, aby byla jejich situace individuálně přezkoumána.
8. ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
(172)
V zájmu řádné správy by mělo být stanoveno období, v němž by zúčastněné strany, které se přihlásily ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení, písemně oznámily svá stanoviska a požádaly o slyšení. Dále by mělo být uvedeno, že zjištění ohledně uložení cel učiněná pro účely tohoto nařízení jsou prozatímní a pro účely konečného cla budou možná muset být přehodnocena,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Tímto se ukládá prozatímní antidumpingové clo z dovozů žehlicích prken, též opěrných či samostatně stojících, s vyvíječem páry či bez něj a/nebo s vyhřívanou a odsávanou deskou, včetně rukávníků, a jejich základních součástí, tj. podpěry, desky a rampy na žehličku, pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny, kódů KN ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 a ex 8516 90 00 (kódy TARIC 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 a 8516900051).
2. Sazba prozatímního antidumpingového cla, která se použije na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením, je pro výrobky vyrobené níže uvedenými společnostmi stanovena takto:
Země
Společnost
Antidumpingové clo
Doplňkový kód TARIC
ČLR
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Fo-šan
34,9 %
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Kuang-čou
36,5 %
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Kuang-čou
0 %
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foš-an
18,1 %
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Ku-čou
26,5 %
A786
Všechny ostatní společnosti
38,1 %
A999
Ukrajina
Všechny společnosti
10,3 %
-
3. Propuštění výrobku uvedeného v odstavci 1 do volného oběhu ve Společenství je podmíněno složením jistoty ve výši částky prozatímního cla.
4. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
Článek 2
Aniž by byla dotčena ustanovení článku 20 nařízení (ES) č. 384/96, mohou zúčastněné strany požadovat zveřejnění podstatných skutečností a úvah, na jejichž základě bylo toto nařízení přijato, oznámit písemně svá stanoviska a požádat o ústní slyšení u Komise do jednoho měsíce od vstupu tohoto nařízení v platnost.
Podle čl. 21 odst. 4 nařízení (ES) č. 384/96 se mohou dotčené strany vyjádřit k uplatňování tohoto nařízení do jednoho měsíce od jeho vstupu v platnost.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Článek 1 tohoto nařízení se použije po dobu šesti měsíců.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 30. října 2006.
RÈGLEMENT (CE) N o 1620/2006 DE LA COMMISSION
du 30 octobre 2006
instituant un droit antidumping provisoire sur les importations de planches à repasser originaires de la République populaire de Chine et d’Ukraine
LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES,
vu le traité instituant la Communauté européenne,
vu le règlement (CE) no 384/96 du Conseil du 22 décembre 1995 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après dénommé «règlement de base»), et notamment son article 7,
après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
1. PROCÉDURE
1.1. Ouverture de la procédure
(1)
Le 4 février 2006, la Commission a annoncé, par un avis publié au Journal officiel de l’Union européenne (2) (ci-après dénommé «avis d’ouverture»), l’ouverture d’une procédure antidumping concernant les importations, dans la Communauté, de planches à repasser originaires de la République populaire de Chine (ci-après dénommée «RPC») et d’Ukraine.
(2)
La procédure antidumping a été ouverte à la suite d’une plainte déposée le 23 décembre 2005 par trois producteurs communautaires (ci-après dénommés «plaignants»), qui représentent une proportion importante, en l’espèce plus de 40 %, de la production communautaire totale de planches à repasser. La plainte contenait des éléments de preuve de l’existence du dumping dont fait l’objet ledit produit et du préjudice important en résultant. Ces éléments de preuve ont été jugés suffisants pour justifier l’ouverture d’une procédure.
1.2. Parties intéressées et visites de vérification
(3)
La Commission a officiellement informé les plaignants, d’autres producteurs communautaires connus, les producteurs-exportateurs chinois et ukrainiens, les importateurs et détaillants notoirement concernés, les représentants des pays exportateurs en cause, des producteurs des États-Unis d’Amérique, pays initialement envisagé comme pays analogue, et des producteurs d’autres pays analogues potentiels. La Commission a en outre contacté tous les autres opérateurs communautaires susceptibles de prendre part à la production et/ou à la distribution du produit similaire/produit concerné, dont les coordonnées avaient été fournies à ses services à la suite de l’ouverture de la procédure. Elle a donné aux parties intéressées la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture. Toutes les parties intéressées qui l’ont demandé et ont indiqué qu’il y avait des raisons particulières de les entendre ont été entendues.
(4)
En raison du nombre élevé de producteurs-exportateurs chinois, il a été envisagé, dans l’avis d’ouverture, de recourir à l’échantillonnage pour déterminer le dumping, conformément à l’article 17 du règlement de base. Pour permettre à la Commission de décider s’il était nécessaire de procéder par échantillonnage et, le cas échéant, de déterminer la composition de l’échantillon, tous les producteurs-exportateurs chinois ont été invités à se faire connaître auprès d’elle et à fournir, comme indiqué dans l’avis d’ouverture, des informations de base sur leurs activités liées au produit concerné au cours de la période allant du 1er janvier 2005 au 31 décembre 2005. Cependant, seuls huit producteurs-exportateurs chinois se sont fait connaître et ont communiqué les informations demandées pour l’échantillonnage dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture. Il a donc été décidé de ne pas recourir à la technique d’échantillonnage.
(5)
Afin de permettre aux producteurs-exportateurs des pays concernés qui le souhaitaient de présenter une demande de statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ou de traitement individuel, la Commission a envoyé des formulaires à cet effet aux producteurs-exportateurs notoirement concernés de même qu’aux autorités chinoises et ukrainiennes. Huit sociétés chinoises et une société ukrainienne ont sollicité le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché au titre de l’article 2, paragraphe 7, du règlement de base, ou un traitement individuel dans l’hypothèse où l’enquête établirait qu’elles ne remplissent pas les conditions nécessaires à l’obtention de ce statut.
(6)
La Commission a envoyé des questionnaires à toutes les parties notoirement concernées ainsi qu’à toutes les autres parties qui l’ont demandé dans le délai fixé dans l’avis d’ouverture.
(7)
La Commission a reçu des réponses au questionnaire de six producteurs-exportateurs chinois, de l’unique producteur-exportateur ukrainien, de quatre producteurs communautaires, de deux importateurs non liés aux producteurs-exportateurs et d’un négociant. En outre, un importateur a formulé des observations sans répondre au questionnaire.
(8)
Des informations ont également été communiquées par dix-sept producteurs communautaires du produit analogue (dont quinze ont soutenu la plainte, un a formulé un avis neutre et un s’est opposé à la plainte) et trois sociétés important uniquement le produit concerné.
(9)
La Commission a recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires aux fins du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, d’une détermination provisoire du dumping, du préjudice en résultant et de l’intérêt de la Communauté. Elle a procédé comme suit à des visites de vérification:
a)
Producteurs communautaires
Des visites de vérification sur place ont été effectuées dans les locaux des quatre producteurs communautaires. Ces producteurs ont demandé, en vertu de l’article 19 du règlement de base, que leur identité ne soit pas divulguée, car cela pourrait leur nuire gravement.
En effet, certains producteurs communautaires à l’origine de la plainte fournissent, dans la Communauté, des clients qui s’approvisionnent aussi en RPC et en Ukraine et qui bénéficient donc directement des importations en cause. Ces plaignants ont expliqué qu’ils se trouvaient par conséquent dans une situation particulièrement délicate, dans la mesure où ils avaient tout lieu de croire que certains de leurs fournisseurs et de leurs clients pourraient ne pas apprécier qu’ils déposent ou appuient une plainte portant sur des pratiques présumées de dumping préjudiciable et pourraient réagir si tel était le cas. Ils ont même déclaré qu’ils pourraient être la cible de représailles de la part de ces fournisseurs et de ces clients, lesquels pourraient éventuellement aller jusqu’à mettre fin à leurs relations commerciales. Leur demande a été acceptée, car suffisamment motivée.
b)
Producteurs-exportateurs en RPC
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan,
-
Foshan Shunde Heng Yip Housewares Co. Ltd, Foshan,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou,
-
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan et sa société liée Wire King International Ltd, Hong Kong,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.
c)
Producteur-exportateur en Ukraine
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir et sa société liée Eurogold Service Zumbühl & Co., Zoug en Suisse.
(10)
Compte tenu de la nécessité d’établir une valeur normale pour les producteurs-exportateurs chinois et ukrainien auxquels le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché pourrait ne pas être accordé, une visite de vérification destinée à établir la valeur normale sur la base de données concernant un pays analogue a été effectuée dans les locaux de la société suivante:
-
Gİpaş elektronik sanayi ithalat ihracaat dahili ticaret ve pazarlama anonim şirketi sanayi A.Ş., Istanbul, Turquie.
1.3. Période d’enquête
(11)
L’enquête relative au dumping et au préjudice a couvert la période comprise entre le 1er janvier 2005 et le 31 décembre 2005 (ci-après dénommée «période d’enquête» ou «PE»). L’examen des tendances utiles à l’appréciation du préjudice a porté sur la période allant du 1er janvier 2002 à la fin de la période d’enquête (ci-après dénommée «période considérée»).
2. PRODUIT CONCERNÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
2.1. Produit concerné
(12)
Les produits concernés sont des planches à repasser, montées ou non sur pied, avec ou sans plateau aspirant et/ou chauffant et/ou soufflant, équipées de jeannettes de repassage et de leurs éléments essentiels, à savoir les pieds, la planche et le repose-fer, originaires de la République populaire de Chine et d’Ukraine («produit concerné»), normalement déclarés sous les codes NC ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 et ex 8516 90 00.
(13)
Il existe différents types de planches à repasser et leurs éléments essentiels dépendent principalement de leur fabrication et de leur taille, du matériau dans lequel elles sont fabriquées et des accessoires. Néanmoins, tous ces types présentent les mêmes caractéristiques physiques essentielles et sont destinés aux mêmes usages. Dès lors, tous les types existants sont considérés comme un seul et unique produit aux fins de la présente enquête.
2.2. Produit similaire
(14)
Il a été constaté que le produit concerné, les planches à repasser et leurs éléments essentiels fabriqués et vendus sur le marché intérieur de la RPC et de l’Ukraine, et sur le marché intérieur de la Turquie, pays utilisé en fin de compte comme pays analogue, ainsi que les planches à repasser et leurs éléments essentiels fabriqués et vendus par l’industrie communautaire dans la Communauté présentent les mêmes caractéristiques physiques et techniques essentielles et ont les mêmes applications. En conséquence, ces produits sont provisoirement considérés comme étant similaires au sens de l’article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
3. DUMPING
3.1. Statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché
(15)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point b), du règlement de base, dans le cas d’enquêtes antidumping relatives à des importations en provenance de la RPC et d’Ukraine (en ce qui concerne celle-ci, pour toutes les procédures entamées avant le 30 décembre 2005), la valeur normale est déterminée conformément aux paragraphes 1 à 6 de cet article pour les producteurs-exportateurs qui ont montré qu’ils satisfaisaient aux critères énoncés à l’article 2, paragraphe 7, point c), à savoir qui ont démontré que les conditions d’une économie de marché prévalaient en ce qui concerne la fabrication et la vente du produit similaire. Brièvement, et par souci de clarté uniquement, ces critères sont les suivants:
-
décisions concernant les prix et les coûts arrêtées en tenant compte des signaux du marché et sans intervention significative de l’État,
-
documents comptables soumis à un audit indépendant conforme aux normes internationales (International Accounting Standards - IAS) et utilisés à toutes fins,
-
aucune distorsion importante induite par l’ancien système d’économie planifiée,
-
sécurité juridique et stabilité conférées par des lois concernant la faillite et la propriété,
-
opérations de change exécutées au taux du marché.
(16)
Huit producteurs-exportateurs chinois ont sollicité initialement le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché conformément à l’article 2, paragraphe 7, point b), du règlement de base et ont renvoyé un formulaire de demande à cet effet dans le délai imparti pour ce faire. Deux d’entre eux ont toutefois décidé par la suite de ne pas coopérer à l’enquête. Par conséquent, seules les demandes introduites par les six producteurs-exportateurs chinois restants qui ont coopéré, énumérés au considérant (9), ont été prises en considération.
(17)
L’unique producteur-exportateur ukrainien a sollicité le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché conformément à l’article 2, paragraphe 7, point b), du règlement de base et a renvoyé un formulaire de demande à cet effet dans le délai imparti pour ce faire.
(18)
Le producteur ukrainien a toutefois fait remarquer que le règlement (CE) no 2117/2005 du Conseil a supprimé l’Ukraine de la liste des pays n’ayant pas une économie de marché mentionnés à l’article 2, paragraphe 7, point b), du règlement de base. Cette société a fait valoir que la décision d’accorder à l’Ukraine le statut d’économie de marché avait été prise sur la base d’une évaluation de la situation au cours des mois précédents. Elle a donc soutenu que le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché devait lui être accordé aux motifs suivants: i) la période d’enquête correspond à l’année civile 2005; ii) les plaignants auraient dû fournir des éléments de preuve montrant que les conditions d’une économie de marché n’étaient pas applicables aux producteurs ukrainiens concernés; iii) le refus d’accorder à l’Ukraine le statut d’économie de marché désavantagerait ce pays par rapport à la Russie.
(19)
À cet égard, il a été observé que le règlement (CE) no 2117/2005 du Conseil prévoit expressément que la valeur normale des exportateurs et des producteurs ukrainiens sera établie conformément aux dispositions de l’article 2, paragraphes 1 à 6, du règlement de base uniquement dans le cas des enquêtes ouvertes après le 30 décembre 2005, soit sur la base d’une demande d’ouverture déposée après cette date, soit sur l’initiative de la Commission. Comme la plainte à l’origine de la présente procédure a été déposée le 23 décembre 2005, il est évident que les dispositions de l’article 2, paragraphes 1 à 6, du règlement de base ne peuvent s’appliquer et que la société ukrainienne coopérant à l’enquête doit, par conséquent, démontrer qu’elle remplit les conditions énoncées à l’article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base. Il ressort clairement de la formulation dudit article qu’il incombe aux producteurs-exportateurs de démontrer qu’ils remplissent les conditions d’octroi du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, et non aux plaignants. En outre, il convient de souligner que la décision d’octroyer le statut d’économie de marché à un pays donné repose sur une évaluation globale de la situation économique du pays dans son ensemble, visant à déterminer si les coûts et les prix peuvent, d’une manière générale, être utilisés aux fins des enquêtes antidumping. En d’autres termes, il ne s’agit pas d’une évaluation de la situation particulière de chaque entreprise individuelle. Enfin, l’argument selon lequel l’Ukraine serait désavantagée par rapport à la Russie est sans fondement, étant donné que la Russie est considérée comme une économie de marché depuis 2002. En conséquence, la Commission a rejeté les arguments avancés par le producteur-exportateur ukrainien et a poursuivi le processus de détermination du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché.
(20)
La Commission a recherché toutes les informations jugées nécessaires et vérifié, dans les locaux des producteurs-exportateurs ayant coopéré, toutes les données communiquées dans les demandes d’octroi du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché.
3.1.1. Détermination du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché pour les producteurs-exportateurs chinois
(21)
Un producteur-exportateur chinois, Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou, a démontré qu’il remplissait l’ensemble des cinq critères énoncés à l’article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base, et a obtenu le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché.
(22)
Parmi les autres producteurs-exportateurs chinois énumérés au considérant (9), l’un ne remplissait pas le premier, le deuxième et le troisième critère, un autre ne remplissait pas le deuxième et le troisième critère, et trois autres ne remplissaient pas le deuxième critère.
(23)
Tous les producteurs-exportateurs chinois ayant coopéré ainsi que l’industrie communautaire ont eu la possibilité de présenter des observations sur les conclusions susmentionnées. Quatre sociétés ont contesté la décision les concernant et ont affirmé que le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché devait leur être accordé.
(24)
En ce qui concerne le premier critère, un producteur-exportateur chinois n’a pas démontré qu’il y répondait. En particulier, à aucun stade de l’enquête, il n’a montré que l’un de ses deux actionnaires avait effectivement payé les actions obtenues de l’État. En outre, la société recevait de l’électricité de l’État sur une base non contractuelle. La société a contesté les constatations présentées mais n’a fourni aucun élément de preuve vérifiable en la matière. Ses observations n’ont donc pas pu être prises en compte. Par conséquent, il a été conclu que cette société n’avait pas montré qu’elle remplissait le premier critère.
(25)
Pour ce qui est du deuxième critère, cinq sociétés n’ont pas réussi à prouver qu’elles utilisaient un seul jeu de documents comptables de base, faisant l’objet d’un audit indépendant conforme aux normes internationales. En fait, l’examen des comptes en question a mis en évidence des failles importantes dans les cinq cas. Ainsi, les sociétés ne détaillaient pas les différentes recettes et dépenses dans leurs comptes, mais appliquaient un système global de compensation entre recettes et dépenses sur une base mensuelle. En outre, elles ne respectaient pas le principe de la comptabilité d’exercice. En fait, elles regroupaient les transactions par mois et les enregistraient dans leurs livres comptables de manière résumée, sans détailler les diverses transactions concernées. Étant donné que les auditeurs n’ont pas formulé d’observations sur ces violations de la norme IAS 1, les documents comptables n’ont pas été vérifiés conformément aux IAS. Informés du rejet de leur demande, quatre producteurs-exportateurs ont continué à soutenir qu’ils appliquaient les IAS, mais n’ont fourni aucun élément réfutant les constatations effectuées. Par conséquent, il a été conclu que dans tous les cas les sociétés n’avaient pas montré qu’elles remplissaient le deuxième critère.
(26)
En outre, deux sociétés n’ont pas réussi à prouver qu’elles remplissaient le troisième critère. Il a en effet été constaté sur place qu’elles n’avaient pas rempli leurs obligations contractuelles relatives au paiement à l’État de droits d’utilisation du sol, sans subir pour autant des conséquences, financières ou autres. Par ailleurs, il est apparu que pendant la période d’enquête une société louait des terrains appartenant à l’État pour lesquels elle n’avait pas obtenu officiellement de droits d’utilisation du sol de la part de celui-ci. Cette situation n’a été corrigée qu’après la période d’enquête, mais seulement avec une redevance inférieure au taux normal. Informés du rejet de leur demande, les deux producteurs-exportateurs chinois ont contesté ces conclusions, mais les nouvelles informations qu’ils ont soumises à l’appui de leurs allégations n’ont pas pu être acceptées dans la mesure où elles n’étaient pas vérifiables. Par conséquent, il a été conclu que ces deux sociétés n’avaient pas réussi à montrer qu’elles remplissaient le troisième critère.
(27)
Compte tenu de ce qui précède, un seul producteur-exportateur chinois, à savoir Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, a montré qu’il remplit tous les critères énoncés à l’article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base et a obtenu le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, les cinq producteurs-exportateurs restants n’ayant pas démontré qu’ils satisfont à l’ensemble de ces critères et, donc, ne pouvant pas obtenir ce statut.
3.1.2. Détermination du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché pour l’unique producteur-exportateur ukrainien
(28)
Le seul producteur-exportateur ukrainien, Eurogold Industries Ltd, Zhitomir, a montré qu’il remplit tous les critères énoncés à l’article 2, paragraphe 7, point c), du règlement de base et a donc obtenu le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché. Le producteur-exportateur et l’industrie communautaire ont eu la possibilité de commenter cette décision, mais aucune observation n’est parvenue.
3.2. Traitement individuel
(29)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base, un droit applicable à l’échelle nationale est établi, s’il y a lieu, pour les pays relevant dudit article, sauf dans les cas où les sociétés en cause sont en mesure de prouver qu’elles répondent à tous les critères énoncés à l’article 9, paragraphe 5, du règlement de base.
(30)
Tous les producteurs-exportateurs chinois qui avaient demandé le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ont aussi sollicité un traitement individuel dans l’hypothèse où ce statut leur serait refusé.
(31)
Sur la base des informations disponibles, il a été constaté que quatre sociétés remplissaient tous les critères, énoncés à l’article 9, paragraphe 5, du règlement de base, requis pour bénéficier du traitement individuel.
(32)
En conséquence, il a été conclu que le traitement individuel devait être accordé aux producteurs-exportateurs chinois suivants:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou.
(33)
Il est ressorti des informations disponibles qu’une société n’a pu démontrer qu’elle réunissait l’ensemble des critères requis pour bénéficier du traitement individuel, énoncés à l’article 9, paragraphe 5, du règlement de base.
(34)
En particulier, il est apparu que les informations relatives aux ventes à l’exportation effectuées directement ou à travers une société liée établie à Hong Kong n’étaient pas vérifiables. Bien qu’ayant été invitée à le faire, la société n’a pas fourni de données substantielles sur ses volumes d’exportation totaux et les factures d’exportation correspondantes. En outre, les informations communiquées sur le chiffre d’affaires total ainsi que sur les ventes intérieures et à l’exportation ne correspondaient pas aux rapports d’audit disponibles et aux livres comptables de la société. De plus, la société n’a pas été en mesure de démontrer la destination de ses ventes indiquée dans le questionnaire. La Commission n’a donc pas pu vérifier si la société était à même de décider librement les prix à l’exportation, les quantités exportées et les modalités de vente, comme le prévoit l’article 9, paragraphe 5, point b), du règlement de base.
3.3. Valeur normale
3.3.1. Pays analogue
(35)
Conformément à l’article 2, paragraphe 7, du règlement de base, dans le cas d’importations en provenance de pays n’ayant pas une économie de marché et des pays visés à l’article 2, paragraphe 7, point b), du règlement de base, lorsque le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché n’est pas accordé, la valeur normale doit être établie sur la base du prix ou de la valeur construite dans un pays analogue.
(36)
Dans l’avis d’ouverture, la Commission avait exprimé son intention d’utiliser les États-Unis d’Amérique (ci-après dénommés «États-Unis») comme pays analogue approprié aux fins de l’établissement de la valeur normale pour la RPC et l’Ukraine et avait invité les parties intéressées à formuler leurs observations à ce propos.
(37)
Des commentaires suggérant que la Thaïlande, l’Inde ou la Turquie conviendraient mieux que les États-Unis lui sont parvenus des producteurs-exportateurs chinois et ukrainien ayant coopéré. À l’encontre du choix des États-Unis, ces derniers faisaient essentiellement valoir des différences en termes de développement économique global, d’accès aux matières premières et de prix de celles-ci, de coûts de la main-d’œuvre et de méthodes de production, mais aussi en ce qui concerne la concurrence sur le marché intérieur des planches à repasser. Il a également été affirmé que le marché américain des planches à repasser était fortement protégé et caractérisé par des prix artificiellement élevés.
(38)
La Commission a sollicité la coopération de producteurs des États-Unis et d’autres pays analogues potentiels tels que la Thaïlande, l’Inde et la Turquie. Des lettres et les questionnaires correspondants ont été envoyés à cinq sociétés aux États-Unis, trois sociétés en Thaïlande, cinq sociétés en Inde et neuf en Turquie. Parmi toutes ces sociétés, un seul producteur turc a soumis dans les délais toutes les informations nécessaires pour la détermination de la valeur normale et a accepté de coopérer à l’enquête.
(39)
L’enquête a montré que le marché turc des planches à repasser, approvisionné pour quelque 90 % par un certain nombre de producteurs locaux et pour le reste par des importations de pays tiers, était concurrentiel. Qui plus est, le volume de production de la Turquie représente plus de 5 % du volume des exportations chinoises du produit concerné à destination de la Communauté. Quant à la qualité et aux normes des planches à repasser turques, aucune différence majeure n’a été constatée par rapport aux produits chinois et ukrainiens. Le marché turc a donc été jugé suffisamment représentatif aux fins de la détermination de la valeur normale pour la RPC et l’Ukraine.
(40)
Compte tenu de ce qui précède, il est provisoirement conclu que la Turquie constitue un pays analogue approprié au sens de l’article 2, paragraphe 7, point a), du règlement de base.
3.3.2. Détermination de la valeur normale applicable aux producteurs-exportateurs bénéficiant du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché
(41)
La détermination de la valeur normale pour un producteur-exportateur chinois et pour le seul producteur-exportateur ukrainien, qui bénéficient du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, doit reposer sur les données relatives aux ventes intérieures et au coût de production qu’ils ont soumises. Ces données ont été vérifiées dans les locaux des sociétés concernées.
(42)
En ce qui concerne la détermination de la valeur normale, la Commission a tout d’abord établi, dans chaque pays exportateur, si les ventes intérieures totales du produit concerné par chaque producteur-exportateur étaient représentatives par rapport au total des ventes vers la Communauté. Conformément à l’article 2, paragraphe 2, du règlement de base, les ventes intérieures ont été jugées représentatives lorsque le volume total des ventes intérieures de chaque producteur-exportateur était supérieur ou égal à 5 % du volume total des ventes à l’exportation du producteur dans la Communauté.
3.3.2.1. République populaire de Chine
(43)
Il a été établi que le producteur-exportateur chinois bénéficiant du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché n’avait pas eu de ventes intérieures représentatives suffisantes au cours de la période d’enquête. Il n’a donc pas été possible de déterminer la valeur normale à partir des prix pratiqués par le producteur-exportateur concerné dans le pays exportateur, comme le prévoit l’article 2, paragraphe 1, premier alinéa, du règlement de base. Une autre méthode a dû être appliquée par la suite.
(44)
Aucun prix intérieur n’ayant pu être utilisé pour déterminer la valeur normale, une valeur normale construite a dû être calculée à partir des coûts du producteur en question. Par conséquent, conformément à l’article 2, paragraphe 3, du règlement de base, la valeur normale a été construite en augmentant le coût de fabrication des types de planches à repasser exportés, ajusté si nécessaire, d’un montant raisonnable pour les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux ainsi que d’une marge bénéficiaire raisonnable. À cet égard, il convient de remarquer que le prix d’achat déclaré par cette société pour certaines matières premières/pièces, en acier notamment, semble artificiellement bas, et que donc le coût de production doit être réexaminé; il se pourrait que les conclusions provisoires doivent être revues avant la formulation des conclusions définitives.
(45)
Comme le producteur-exportateur bénéficiant du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché avait des ventes intérieures représentatives insuffisantes, les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux ainsi que les bénéfices devaient être déterminés à l’aide de toute autre méthode raisonnable, conformément à l’article 2, paragraphe 6, point c), du règlement de base.
(46)
La Commission a donc utilisé les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux ainsi que les marges bénéficiaires du producteur-exportateur du pays analogue ayant coopéré, qui avait effectué des ventes intérieures au cours d’opérations commerciales normales. Les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux ainsi que les marges bénéficiaires moyennes du producteur-exportateur turc ayant coopéré ont été ajoutés au coût de fabrication supporté par le producteur-exportateur en question pour les types exportés, conformément à l’article 2, paragraphe 3, du règlement de base.
3.3.2.2. Ukraine
(47)
Il a été établi que les ventes intérieures totales du produit concerné réalisées par le seul producteur-exportateur ukrainien pendant la période d’enquête n’ont pas été effectuées en quantités représentatives. Il n’a donc pas été possible de déterminer la valeur normale à partir des prix pratiqués par le producteur-exportateur concerné dans le pays exportateur, comme le prévoit l’article 2, paragraphe 1, premier alinéa, du règlement de base. Une autre méthode a dû être appliquée par la suite.
(48)
Comme le producteur-exportateur bénéficiant du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché n’avait pas réalisé des ventes intérieures suffisantes et qu’il n’y avait aucun autre producteur-exportateur ukrainien collaborant à l’enquête, les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux ainsi que les bénéfices devaient être déterminés à l’aide de toute autre méthode raisonnable, conformément à l’article 2, paragraphe 6, point c), du règlement de base.
(49)
La Commission a donc utilisé les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux ainsi que les marges bénéficiaires du producteur-exportateur du pays analogue ayant coopéré, qui avait effectué des ventes intérieures au cours d’opérations commerciales normales. Les frais de vente, dépenses administratives et autres frais généraux ainsi que les marges bénéficiaires moyennes du producteur-exportateur turc ayant coopéré ont été additionnés au coût de fabrication supporté par le producteur-exportateur en question pour les types exportés, conformément à l’article 2, paragraphe 3, du règlement de base.
3.3.3. Détermination de la valeur normale dans le pays analogue
(50)
La Turquie ayant été retenue comme pays analogue, la valeur normale a été calculée sur la base des données vérifiées dans les locaux du producteur turc ayant coopéré.
(51)
Il a été constaté que les ventes du produit similaire effectuées par le producteur turc sur son marché intérieur étaient représentatives par rapport aux exportations du produit concerné réalisées vers la Communauté par les producteurs-exportateurs chinois.
(52)
Il a aussi été examiné si ces ventes intérieures pouvaient être considérées comme ayant été réalisées au cours d’opérations commerciales normales, en déterminant la proportion de ventes bénéficiaires aux clients indépendants. La vérification effectuée auprès du producteur turc a montré que les ventes réalisées à un prix net égal ou supérieur au coût unitaire représentaient plus de 80 % du volume total des ventes. Dès lors, la valeur normale a été fondée sur le prix intérieur réel, calculé comme la moyenne pondérée des prix de toutes les ventes intérieures de ce type de produit effectuées pendant la période d’enquête, que ces ventes aient ou non été bénéficiaires. En outre, il est apparu que ces prix intérieurs étaient globalement conformes aux prix pratiqués par autre producteur turc important sur lequel certaines informations ont été obtenues au cours de la vérification sur place dans le pays analogue.
3.4. Prix à l’exportation
3.4.1. République populaire de Chine
(53)
Les producteurs-exportateurs ont effectué leurs ventes à l’exportation vers la Communauté i) soit directement à des clients indépendants dans la Communauté; ii) soit par l’intermédiaire de sociétés de négoce indépendantes établies en dehors de la Communauté; iii) soit par l’intermédiaire de sociétés de négoce liées établies en dehors de la Communauté.
(54)
Lorsque les ventes à l’exportation étaient effectuées directement à des clients indépendants dans la Communauté, les prix à l’exportation ont été établis sur la base des prix réellement payés ou à payer pour le produit concerné, conformément à l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base.
Lorsque les ventes à l’exportation à destination de la Communauté étaient effectuées par l’intermédiaire des sociétés de négoce indépendantes, les prix à l’exportation ont été établis sur la base des prix du produit vendu pour l’exportation aux sociétés de négoce, conformément à l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base.
(55)
Lorsque les ventes à l’exportation à destination de la Communauté étaient effectuées par l’intermédiaire des sociétés de négoce liées, le prix à l’exportation a été établi sur la base des prix du produit vendu par les sociétés de négoce liées au premier acheteur indépendant, conformément à l’article 2, paragraphe 8, du règlement de base.
(56)
L’un des producteurs-exportateurs vendait une partie du produit concerné par l’intermédiaire d’une société de négoce établie à Hong Kong. Celle-ci n’a pas été en mesure de démontrer de manière appropriée, au moyen de sa comptabilité, que les prix à l’exportation pratiqués à l’égard des clients indépendants dans la Communauté qu’elle avait déclarés étaient réellement payés. En outre, lors de la visite de vérification, il n’a pas été possible d’établir un rapprochement entre les achats du négociant de Hong Kong et les ventes à destination de la Communauté enregistrées dans ses comptes vérifiés. La société a été informée que des doutes sérieux subsistaient quant à l’exactitude de ses ventes vers la Communauté effectuées par l’intermédiaire de la société de négoce liée établie à Hong Kong, et que ces ventes ne seraient pas prises en compte aux fins du calcul des droits de dumping provisoires. La société a eu la possibilité de présenter des observations, mais n’a fourni aucun élément susceptible de modifier la conclusion préliminaire. Par conséquent, ces exportations n’ont pas été prises en compte et le prix à l’exportation a reposé uniquement sur les prix des ventes effectuées soit directement à des clients indépendants dans la Communauté soit par l’intermédiaire de sociétés de négoce indépendantes établies en dehors de la RPC et de la Communauté.
(57)
L’un des producteurs-exportateurs n’effectuait pas de ventes directes du produit concerné. Il vendait le produit concerné soit par l’intermédiaire de sociétés de négoce indépendantes établies en RPC soit par l’intermédiaire d’une société de négoce liée établie en RPC. Étant donné l’impossibilité de démontrer la destination finale des ventes effectuées par l’intermédiaire de parties indépendantes, il n’a pas été tenu compte de ces ventes provisoirement et le prix à l’exportation a été fondé sur les seules ventes réalisées par l’intermédiaire de la société de négoce liée, qui était en mesure de démontrer leur destination. La société en a été informée et a eu la possibilité de formuler des observations. Ces observations n’ont pas modifié la conclusion préliminaire.
(58)
Comme expliqué au considérant (33) ci-dessus dans le cadre de l’analyse du traitement individuel, l’un des producteurs-exportateurs n’était pas en mesure de démontrer et d’étayer ses ventes à l’exportation effectives. Par conséquent, conformément à l’article 18, paragraphe 1, du règlement de base, l’ensemble de ses ventes à l’exportation n’a pas été pris en considération et les prix déclarés n’ont pas pu être utilisés pour l’établissement des prix à l’exportation de la RPC vers la Communauté. La société en a été informée et a eu la possibilité de formuler des observations. Ces observations n’ont toutefois pas modifié les conclusions de l’enquête et, comme aucune autre source n’était disponible pour déterminer les exportations de cette société vers la Communauté, il a été jugé approprié de ne pas tenir compte de l’ensemble de ses données sur les exportations et d’établir la marge de dumping sur la base des faits disponibles [voir considérant (65)].
3.4.2. Ukraine
(59)
Toutes les ventes à l’exportation à destination de la Communauté réalisées par le seul exportateur ukrainien ont été effectuées par l’intermédiaire de sa société liée établie en dehors de la Communauté. Cette société liée exerçait toutes les fonctions d’importation pour les marchandises mises en libre pratique dans la Communauté et doit donc être considérée comme un importateur lié. Le prix à l’exportation a donc été déterminé conformément à l’article 2, paragraphe 9, du règlement de base, sur la base des prix auxquels les produits importés ont été revendus pour la première fois à un acheteur indépendant. Pour ce faire, des ajustements ont été opérés de manière à tenir compte de tous les coûts, notamment des droits et taxes, supportés entre l’importation et la revente ainsi que des bénéfices normalement réalisés par les importateurs indépendants ayant coopéré et à établir ainsi un prix à l’exportation fiable.
3.5. Comparaison
(60)
La comparaison entre la valeur normale et le prix à l’exportation a été effectuée au niveau départ usine.
(61)
Aux fins d’une comparaison équitable, il a été dûment tenu compte, sous forme d’ajustements, des différences affectant les prix et leur comparabilité, conformément à l’article 2, paragraphe 10, du règlement de base. Des ajustements au titre de différences de frais de transport et d’assurance, de coûts de manutention, de chargement et de coûts accessoires, de coûts d’emballage, de coût du crédit, de frais de caution et de garantie et de commissions ont été accordés à tous les producteurs-exportateurs soumis à l’enquête dans les cas où ils étaient applicables et justifiés.
(62)
En ce qui concerne la valeur normale fondée sur le pays analogue pour les producteurs-exportateurs ne bénéficiant pas du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, l’enquête a établi que les planches à repasser turques sont généralement équipées d’une prise de courant et d’un support de câble, contrairement à la plupart des produits chinois. Dès lors, les prix turcs ont été dûment ajustés conformément à l’article 2, paragraphe 10, point a), du règlement de base pour éliminer les effets de cette différence. Certaines différences ont en outre été constatées pour ce qui est du stade commercial. Il a été établi que sur le marché intérieur turc les planches à repasser sont normalement livrées directement aux détaillants et que, de ce fait, les quantités par commande/livraison sont nettement plus faibles que lorsque les produits sont livrés à des importateurs/négociants ou aux centres de distribution/d’approvisionnement des grandes chaînes de magasins de vente au détail, comme dans le cas des ventes chinoises à l’exportation. Dès lors, les prix turcs ont été dûment ajustés conformément à l’article 2, paragraphe 10, point d), du règlement de base pour éliminer les effets de ces différences.
3.6. Marges de dumping
3.6.1. Méthode générale
(63)
Conformément à l’article 2, paragraphes 11 et 12, du règlement de base, les marges de dumping des producteurs-exportateurs ayant collaboré ont été établies à l’issue d’une comparaison, par type de produit, entre une valeur normale moyenne pondérée et un prix à l’exportation moyen pondéré, déterminés ainsi qu’il est indiqué plus haut. Il convient de remarquer qu’il n’y avait pas, dans les deux pays, de producteurs-exportateurs ayant coopéré autres que ceux bénéficiant du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché ou du traitement individuel.
(64)
Pour déterminer la marge de dumping de tous les producteurs-exportateurs n’ayant pas coopéré, le degré de non-coopération a tout d’abord été établi. Pour ce faire, le volume des exportations vers la Communauté indiqué par les producteurs-exportateurs ayant coopéré a été comparé au volume équivalent des importations établi sur la base de la plainte et de certaines informations collectées auprès d’autres producteurs-exportateurs connus des pays concernés qui, en fin de compte, n’ont pas coopéré à l’enquête. Il y a lieu d’observer qu’il n’existe pas de statistiques d’importation précises d’Eurostat pour le produit concerné.
(65)
Lorsque le degré de coopération est faible, c’est-à-dire lorsque les producteurs-exportateurs ayant coopéré représentaient moins de 80 % du total des exportations du produit concerné, il a été jugé approprié de fixer la marge de dumping des autres producteurs-exportateurs à un niveau supérieur à la marge de dumping la plus élevée établie pour les producteurs-exportateurs ayant coopéré. En pareil cas, la marge de dumping a été fixée à un niveau correspondant à la moyenne pondérée des marges de dumping établies pour les types de produits les plus vendus par les producteurs-exportateurs ayant coopéré présentant les marges de dumping les plus élevées. Cela a été jugé approprié dans la mesure où il y avait des raisons de croire que le faible degré de coopération résultait du fait que les producteurs-exportateurs n’ayant pas coopéré dans les pays soumis à l’enquête pratiquent généralement un dumping plus élevé que tout producteur-exportateur ayant coopéré. De plus, rien n’indiquait qu’une société n’ayant pas coopéré pratiquait le dumping dans une moindre mesure.
(66)
Lorsque le degré de coopération est élevé, c’est-à-dire lorsque les producteurs-exportateurs ayant coopéré représentaient 80 % ou plus du total des exportations du produit concerné, il a été jugé approprié de fixer la marge de dumping des autres producteurs-exportateurs au niveau de la marge de dumping la plus élevée établie pour les producteurs-exportateurs du pays concerné ayant coopéré.
3.6.2. Marges de dumping
3.6.2.1. République populaire de Chine
(67)
Compte tenu de la plainte et des informations communiquées par les producteurs-exportateurs qui se sont fait connaître et ont fourni certaines données lors du stade initial de l’enquête, il a été conclu provisoirement que le niveau de coopération était inférieur à 80 %. La méthodologie décrite au considérant (65) ci-dessus a donc été appliquée pour déterminer la marge de dumping à l’échelle nationale.
(68)
Les marges de dumping provisoires, exprimées en pourcentage du prix caf frontière communautaire, avant dédouanement, s’établissent comme suit:
-
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan: 34,9 %,
-
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou: 36,5 %,
-
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou: 0 %,
-
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan: 18,1 %,
-
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou: 26,5 %,
-
autres sociétés: 38,1 %.
(69)
Dans le cas du seul producteur-exportateur chinois bénéficiant du statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché, à savoir Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, il a été établi provisoirement que les ventes à l’exportation n’étaient pas effectuées à des prix de dumping. À cet égard, il convient de rappeler qu’il se pourrait que les conclusions provisoires doivent être revues avant la formulation des conclusions définitives, pour les raisons expliquées au considérant (44).
3.6.2.2. Ukraine
(70)
Compte tenu de la plainte et des informations communiquées par les producteurs-exportateurs qui se sont fait connaître et ont fourni certaines données lors du stade initial de l’enquête, il a été conclu provisoirement que le niveau de coopération était supérieur à 80 % dans le cas de l’Ukraine. En effet, il apparaît qu’Eurogold Industries Ltd est le seul producteur-exportateur ukrainien de planches à repasser et rien n’indique que d’autres producteurs-exportateurs se sont délibérément abstenus de coopérer. La méthodologie décrite au considérant (66) ci-dessus a donc été appliquée pour déterminer la marge de dumping de tout autre producteur-exportateur ukrainien du produit concerné.
(71)
La marge de dumping provisoire, exprimée en pourcentage du prix caf frontière communautaire, avant dédouanement, s’établit comme suit:
-
Eurogold Industries Ltd, Zhitomir: 17,3 %,
-
autres sociétés: 17,3 %.
4. PRÉJUDICE
4.1. Production communautaire
(72)
Les conclusions provisoires de l’enquête ont établi que le produit similaire est fabriqué dans la Communauté par au moins trente petites et moyennes entreprises (ci-après dénommées «PME»). L’essentiel de la production communautaire se concentre en Italie, en Pologne et au Royaume-Uni.
(73)
Bien qu’il existe plusieurs producteurs sur le marché communautaire, le niveau de concentration est relativement élevé, comme le montre le fait que la production des cinq premiers producteurs représente plus de 50 % de la production totale estimée de la Communauté. La production de l’ensemble des sociétés précitées constitue le total de la production communautaire.
4.2. Définition de l’industrie communautaire
(74)
La plainte a été déposée par trois producteurs communautaires qui représentent une proportion importante de la production communautaire totale connue du produit similaire, à savoir en l’espèce plus de 40 %.
(75)
Les plaignants et un autre producteur communautaire ont pleinement coopéré à l’enquête [voir également le considérant (9)]. Ces quatre sociétés représentent plus de 45 % de la production communautaire totale connue du produit similaire. L’un de ces producteurs communautaires avait effectué des importations depuis la RPC au cours de la période d’enquête. Cela n’était toutefois pas son activité principale et ces importations ont été jugées avoir été réalisées en réaction à l’afflux de produits à bas prix en dumping, dans le but notamment de rester compétitif pour les produits bas de gamme. Il n’a donc pas été jugé approprié d’exclure ce producteur de la définition de l’industrie communautaire.
(76)
Sur cette base, il est considéré que les quatre producteurs communautaires visés au considérant (75) ci-dessus sont réputés constituer l’industrie communautaire, au sens de l’article 4, paragraphe 1, et de l’article 5, paragraphe 4, du règlement de base. Ils sont ci-après dénommés «l’industrie communautaire».
4.3. Consommation communautaire
(77)
Il est rappelé qu’il n’existe pas de statistiques d’importation précises d’Eurostat pour le produit concerné. En outre, rien n’indique des importations importantes de planches à repasser provenant de pays autres que la RPC et l’Ukraine (ci-après dénommées «pays concernés»). La consommation communautaire a donc été déterminée sur la base des informations suivantes:
-
le volume des ventes, dans la Communauté, du produit similaire fabriqué par l’industrie communautaire,
-
le volume des ventes, dans la Communauté, du produit similaire fabriqué par d’autres producteurs communautaires connus,
-
le volume des importations, dans la Communauté, du produit concerné provenant des producteurs-exportateurs chinois et ukrainien ayant coopéré,
-
le volume des importations, dans la Communauté, du produit concerné provenant d’autres producteurs-exportateurs chinois connus.
Sur cette base, la consommation communautaire a évolué comme suit:
2002
2003
2004
PE
Consommation (unités)
6 684 000
6 795 000
7 187 000
8 557 000
Indice: 2002 = 100
100
102
108
128
Source: Réponses au questionnaire provenant de l’industrie communautaire ainsi que des producteurs-exportateurs chinois et ukrainien ayant coopéré, informations collectées auprès d’autres producteurs communautaires et d’autres producteurs-exportateurs chinois.
(78)
La consommation de planches à repasser dans la Communauté a progressé de 28 % entre 2002 et la période d’enquête, la hausse la plus forte étant observée entre 2004 et la période d’enquête. L’augmentation globale constante résulte principalement du renforcement de la consommation dans les nouveaux États membres, même si on peut attribuer, dans une certaine mesure, l’accroissement observé au cours de la période d’enquête à la progression des importations à bas prix provenant de la RPC et d’Ukraine effectuées par d’anciens producteurs traditionnels communautaires qui sont devenus importateurs, et ont ainsi accru leurs stocks.
4.4. Importations en provenance des pays concernés
4.4.1. Évaluation cumulative des effets des importations concernées faisant l’objet d’un dumping
(79)
La Commission a examiné s’il convenait de procéder à une évaluation cumulative des effets des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des pays concernés au regard des critères visés à l’article 3, paragraphe 4, du règlement de base. Cet article dispose que les effets des importations d’un produit en provenance de plusieurs pays simultanément soumis à des enquêtes antidumping ne peuvent faire l’objet d’une évaluation cumulative que a) si la marge de dumping établie en relation avec les importations en provenance de chaque pays est supérieure au niveau de minimis au sens de l’article 9, paragraphe 3, du règlement de base et si le volume des importations en provenance de chaque pays n’est pas négligeable, et b) si une telle évaluation est appropriée compte tenu des conditions de concurrence entre les produits importés, d’une part, et entre ces derniers et le produit communautaire similaire, d’autre part.
(80)
Il convient de rappeler qu’il a été constaté que les importations provenant d’un producteur-exportateur chinois ne faisaient pas l’objet d’un dumping. Dès lors, ces importations n’ont pas été examinées avec les importations en dumping.
(81)
Les marges de dumping établies pour les importations en dumping en provenance de chacun des pays concernés étaient supérieures au niveau de minimis. De plus, le volume des importations en dumping en provenance de chacun de ces pays n’était pas négligeable au sens de l’article 5, paragraphe 7, du règlement de base.
(82)
L’enquête a aussi révélé des conditions de concurrence similaires entre les produits importés en dumping, d’une part, et entre les produits importés en dumping et le produit communautaire similaire, d’autre part. Il a été constaté que, indépendamment de leur origine, les planches à repasser produites/vendues par les pays concernés et celles produites/vendues par l’industrie communautaire sont en concurrence puisqu’elles présentent les mêmes caractéristiques essentielles, sont interchangeables du point de vue du consommateur et sont vendues par les mêmes circuits de distribution.
(83)
Certaines parties intéressées ont avancé que les conditions d’une évaluation cumulative n’étaient pas réunies en l’espèce, parce qu’il existe des différences essentielles entre les importations chinoises et ukrainiennes en termes de prix et de comportement sur le marché.
(84)
En ce qui concerne les prix, il est observé que la différence absolue de niveau des prix entre les deux pays n’est pas déterminante dans le cadre de l’évaluation cumulative. Elle peut en effet s’expliquer par divers facteurs, notamment par un éventail de produits différent. C’est l’évolution des prix sur la période considérée qui est pertinente, et elle comparable pour les deux pays. En effet, le prix à l’importation moyen depuis la RPC et l’Ukraine a augmenté respectivement de 27 % et de 12 % entre 2002 (2003 dans le cas de l’Ukraine) et la période d’enquête.
(85)
Quant au comportement sur le marché, comme cela a déjà été dit au considérant (82) ci-dessus, aucune différence substantielle en termes de caractéristiques des produits, de circuits de distribution, etc., n’a été observée.
(86)
Sur cette base, il est conclu provisoirement que toutes les conditions d’un cumul sont réunies et que, dès lors, les effets des importations en dumping en provenance des pays concernés doivent être évalués conjointement aux fins de l’analyse du préjudice.
4.4.2. Volume, prix et part de marché des importations en provenance des pays concernés faisant l’objet d’un dumping
2002
2003
2004
PE
Importations (unités)
431 000
858 300
2 388 600
4 120 800
Indice: 2002 = 100
100
199
554
956
Source: Réponses au questionnaire provenant des producteurs-exportateurs chinois et ukrainien ayant coopéré, informations collectées auprès d’autres producteurs-exportateurs chinois.
(87)
Le volume des importations du produit concerné a fortement augmenté pendant toute la période considérée. Au cours de la période d’enquête, les importations se sont accrues de plus de 850 % par rapport à 2002.
(88)
Il convient de remarquer qu’il n’y a pas eu d’importations en provenance d’Ukraine en 2002. Le seul producteur ukrainien de planches à repasser a commencé ses activités en 2003. Les importations depuis l’Ukraine ont fortement progressé en 2004, de plus de 400 %.
2002
2003
2004
PE
Prix moyen à l’importation (en EUR par unité)
4,91
6,15
6,34
6,53
Indice: 2002 = 100
100
125
129
133
Source: Réponses au questionnaire provenant des producteurs-exportateurs chinois et ukrainien ayant coopéré.
(89)
Le prix moyen à l’importation a augmenté tout au long de la période considérée. Il reste toutefois nettement inférieur aux prix moyens de l’industrie communautaire [voir le tableau correspondant et le considérant (99)]. Pendant la période d’enquête, le prix moyen à l’importation était inférieur de plus de 40 % au prix moyen de l’industrie communautaire.
(90)
L’augmentation des prix moyens à l’importation peut être attribuée aux facteurs ci-après.
Les exportateurs chinois se sont orientés en nombre vers les segments moyens et supérieurs du marché. En effet, comme cela a été indiqué au considérant (78) ci-dessus, certains producteurs communautaires traditionnels ont fortement réduit ou arrêté la production dans la Communauté pour commencer à importer des produits depuis les pays concernés. La plupart de ces sociétés sont spécialisées dans les produits de gamme moyenne et supérieure.
La majorité des producteurs-exportateurs chinois sont des nouveaux venus sur le marché de la planche à repasser et il n’est pas surprenant d’observer des hausses de prix à mesure qu’ils deviennent plus établis.
La part des importations en provenance d’Ukraine a connu une augmentation subite en 2004. Étant donné que le niveau de prix moyen de ces importations est supérieur à celui des importations en provenance de la RPC, le niveau de prix cumulé est plus élevé.
2002
2003
2004
PE
Part de marché
6 %
13 %
33 %
48 %
Indice: 2002 = 100
100
196
515
747
Source: Réponses au questionnaire provenant des producteurs-exportateurs chinois et ukrainien ayant coopéré, informations collectées auprès d’autres producteurs-exportateurs chinois.
(91)
La part de marché des importations en dumping provenant des pays concernés s’est considérablement accrue tout au long de la période considérée. Elle a presque triplé entre 2003 et 2004, date à laquelle les importations en provenance d’Ukraine ont pénétré massivement le marché communautaire, et a continué à augmenter à un rythme élevé au cours de la période d’enquête, jusqu’à représenter près de la moitié du marché.
4.4.3. Sous-cotation
(92)
Pour analyser la sous-cotation des prix, les prix à l’importation des producteurs-exportateurs ayant coopéré ont été comparés aux prix de l’industrie communautaire, sur la base de moyennes pondérées établies pour des types de produits comparables pendant la période d’enquête. Les prix de l’industrie communautaire ont été ajustés au niveau départ usine et comparés aux prix à l’importation caf frontière communautaire après dédouanement le cas échéant. La comparaison a porté sur des transactions effectuées au même stade commercial, les ajustements jugés nécessaires ayant été dûment opérés et les rabais et remises déduits.
(93)
Sur la base des prix pratiqués par les producteurs-exportateurs ayant coopéré, les marges de sous-cotation constatées par pays et exprimées en pourcentage des prix de l’industrie communautaire s’établissent comme suit:
Pays
Sous-cotation des prix
RPC
30,8 %-45,5 %
Ukraine
6,6 %
4.5. Situation de l’industrie communautaire
4.5.1. Remarques préliminaires
(94)
Conformément à l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base, la Commission a examiné tous les facteurs et indices économiques ayant une incidence sur la situation de l’industrie communautaire. Une analyse complète de ces facteurs a été effectuée pour les plaignants et pour un autre producteur ayant pleinement coopéré, autrement dit pour l’industrie communautaire.
4.5.2. Indicateurs de préjudice
2002
2003
2004
PE
Production (unités)
2 851 796
2 814 254
2 578 175
2 229 641
Indice: 2002 = 100
100
99
90
78
Capacité (unités)
5 304 158
5 304 158
5 304 158
5 484 620
Indice: 2002 = 100
100
100
100
103
Utilisation des capacités
54 %
53 %
49 %
41 %
Indice: 2002 = 100
100
99
90
76
Source: Réponses vérifiées au questionnaire.
(95)
La production de l’industrie communautaire a diminué de 22 % au cours de la période considérée. La légère hausse de la capacité au cours de la période d’enquête est due à l’installation, par un producteur communautaire, de capacités supplémentaires pour profiter de l’accroissement de la consommation consécutive à l’élargissement de l’UE. Malheureusement, seules les importations ont bénéficié de cette progression de la consommation. Par conséquent, l’utilisation des capacités a baissé plus que la production au cours de la période d’enquête.
2002
2003
2004
PE
Stocks (unités)
96 729
131 811
180 518
144 543
Indice: 2002 = 100
100
136
187
149
Source: Réponses vérifiées au questionnaire.
(96)
Une augmentation globale des stocks a été observée entre 2002 et la période d’enquête. Même si, selon toute probabilité, le pic de 2004 a été influencé en partie par des commandes en attente de livraison, la tendance générale à la hausse est manifeste.
2002
2003
2004
PE
Ventes dans la CE (unités)
2 605 381
2 567 285
2 348 934
2 050 373
Indice: 2002 = 100
100
99
90
79
Part de marché
39 %
38 %
33 %
24 %
Indice: 2002 = 100
100
97
84
61
Prix de vente (en EUR/unité)
12,99
12,31
11,17
11,18
Indice: 2002=100
100
95
86
86
Source: Réponses vérifiées au questionnaire.
(97)
Les ventes de l’industrie communautaire ont diminué tout au long de la période considérée pour tomber à 79 % de leur volume de départ au cours de la période d’enquête. Une telle tendance à la baisse est d’autant plus inquiétante qu’elle intervient dans le contexte d’une augmentation de la consommation communautaire. En fait, l’industrie communautaire a perdu 39 % de sa part de marché entre 2002 et la période d’enquête.
(98)
Aucune croissance n’a pu être observée pour l’industrie communautaire. Non seulement l’industrie communautaire n’a pas bénéficié de la croissance du marché, autrement dit de l’accroissement de la consommation communautaire, mais elle a, au contraire, vu son volume de ventes diminuer de 21 % au cours de la période considérée.
(99)
Le prix unitaire moyen de la production de l’industrie communautaire a baissé sensiblement au cours des trois premières années (14 %). Il a atteint son plus bas niveau en 2004 et est resté stable pendant la période d’enquête.
2002
2003
2004
PE
Bénéfice avant impôt
6,8 %
6,4 %
0,7 %
4,1 %
Indice: 2002 = 100
100
94
10
60
Source: Réponses vérifiées au questionnaire.
(100)
Au cours de la période considérée, la rentabilité de l’industrie communautaire s’est détériorée. La marge bénéficiaire enregistrée au cours de la période d’enquête était inférieure de 40 % à celle de 2002. L’amélioration apparente, par rapport à 2004, observée pendant la période d’enquête a en fait été le résultat de réductions des rémunérations des cadres de certaines sociétés. Ces baisses ont eu une forte incidence sur les marges bénéficiaires. En effet, le bénéfice brut global a continué à diminuer au cours de la période d’enquête, pour atteindre 65 % de son niveau de 2002. Il est donc évident que l’augmentation du bénéfice global net avant impôt est artificielle et non durable.
2002
2003
2004
PE
Investissements (EUR)
1 437 087
779 490
1 303 287
635 836
Indice: 2002 = 100
100
54
91
44
Rendement des investissements
61,98 %
68,19 %
4,77 %
27,02 %
Indice: 2002 = 100
100
110
8
44
Flux de liquidités (EUR)
3 463 326
4 184 515
1 246 671
3 023 277
Indice: 2002 = 100
100
121
36
87
Source: Réponses vérifiées au questionnaire.
(101)
Les investissements ont fortement diminué au cours de la période considérée, atteignant pendant la période d’enquête moins de la moitié du niveau de 2002. En outre, l’essentiel des investissements a consisté dans des remplacements nécessaires et des rénovations. Une partie des investissements effectués en 2004 est également liée à la préparation aux nouvelles possibilités attendues après l’élargissement de l’UE. Comme on l’a vu plus haut, toutefois, la hausse de la consommation a été entièrement absorbée par les importations en provenance des pays concernés.
(102)
Le rendement des investissements, exprimé comme étant le rapport entre les bénéfices nets de l’industrie communautaire et la valeur comptable nette de ses investissements, a suivi l’évolution des investissements et des marges bénéficiaires. À propos du niveau apparemment élevé du rendement des actifs nets, il convient de remarquer que la majorité des sociétés qui constituent l’industrie communautaire a été fondée il y a trente ans ou plus, et que donc la plupart de leurs actifs ont déjà été largement amortis. En fait, en 2004, lorsque des investissements ont été effectués et que les marges bénéficiaires ont reflété les performances réelles de l’industrie communautaire (et non les bénéfices gonflés artificiellement au cours de la période d’enquête), le rendement des investissements a reculé de 63 points de pourcentage. Cela confirme l’incapacité des producteurs communautaires à mobiliser des capitaux, notamment en raison de la réduction du volume des ventes et du faible niveau des prix de vente.
(103)
Les flux de liquidités de l’industrie communautaire ont fluctué. L’amélioration de 2003 a été suivie d’une baisse soudaine en 2004. La reprise observée pendant la période d’enquête correspond aux mesures visant à améliorer la rentabilité, telles que décrites au considérant (100) ci-dessus. Globalement, les flux de liquidités se sont détériorés au cours de la période considérée.
2002
2003
2004
PE
Emploi
347
326
283
234
Indice: 2002 = 100
100
94
82
67
Coût de la main-d’œuvre (EUR)
7 521 183
7 209 158
5 701 507
5 361 572
Indice: 2002 = 100
100
96
76
71
Coût moyen de la main-d’œuvre par travailleur (EUR)
21 675
22 114
20 147
22 913
Indice: 2002 = 100
100
102
93
106
Productivité par travailleur (unités par an)
9 474
10 015
10 787
11 261
Indice: 2002 = 100
100
106
114
119
Source: Réponses vérifiées au questionnaire.
(104)
Le nombre de salariés de l’industrie communautaire concernés par le produit similaire a diminué de 33 % entre 2002 et la période d’enquête. Le coût moyen de la main-d’œuvre par travailleur, qui reflète les salaires, est resté relativement stable; la baisse temporaire de 2004 a été compensée par une légère hausse pendant la période d’enquête.
(105)
Les efforts visant à réduire le coût de production, la rationalisation et la diminution du nombre de salariés se sont traduits par une augmentation de la production par travailleur (de 19 % sur la période considérée). Cependant, comme le montrent les indicateurs financiers de l’industrie communautaire analysés plus haut, la hausse de la productivité n’a pu compenser la baisse du volume des ventes et du niveau de prix.
4.5.3. Ampleur du dumping et rétablissement à la suite de pratiques antérieures de dumping ou de subvention
(106)
Compte tenu du volume et des prix des importations en dumping en provenance des pays concernés, l’effet de l’ampleur de la marge de dumping réelle sur l’industrie communautaire ne saurait être considéré comme négligeable.
(107)
Par ailleurs, rien n’indique que, pendant la période d’enquête, l’industrie communautaire se rétablissait de pratiques antérieures de dumping ou de subvention.
4.6. Conclusion relative au préjudice
(108)
Au cours de la période considérée, la présence d’importations en dumping à bas prix provenant de la RPC et d’Ukraine a considérablement progressé. En volume, les importations en dumping provenant des pays concernés ont augmenté de plus de 850 % au cours de la période considérée. En parts de marché, elles ont gagné plus de 40 points de pourcentage sur le marché communautaire des planches à repasser au cours de la même période.
(109)
L’analyse des indicateurs économiques de l’industrie communautaire a révélé que le préjudice s’est traduit par une réduction du volume des ventes, des prix de vente et de la part de marché. Cela a eu une incidence négative directe sur la situation financière de l’industrie communautaire, sur le niveau de production et sur l’emploi. Au cours de la période considérée, le volume des ventes de l’industrie communautaire sur le marché communautaire a diminué de plus de 20 %, la part de marché de 15 points de pourcentage et l’emploi de plus de 30 %. Le prix de vente moyen de l’industrie communautaire a baissé de 14 % et les prix individuels ont atteint le plus bas niveau possible. En fait, les indicateurs financiers confirment que l’industrie communautaire n’est plus en mesure d’encore réduire ses prix sans enregistrer de pertes, ce que les PME ne peuvent pas supporter plus de quelques mois sans devoir cesser leurs activités.
(110)
Compte tenu de tous ces facteurs, il est provisoirement considéré que l’industrie communautaire a subi un préjudice important au sens de l’article 3, paragraphe 5, du règlement de base.
5. LIEN DE CAUSALITÉ
5.1. Introduction
(111)
Conformément à l’article 3, paragraphes 6 et 7, du règlement de base, la Commission a examiné si le préjudice important subi par l’industrie communautaire avait été causé par les importations du produit concerné faisant l’objet d’un dumping en provenance des pays soumis à l’enquête. Les facteurs connus autres que les importations faisant l’objet d’un dumping qui, au même moment, auraient pu causer un préjudice à l’industrie communautaire ont eux aussi été examinés de manière que le préjudice éventuel causé par ces facteurs ne soit pas attribué aux importations en cause.
5.2. Effets des importations en dumping
(112)
Il est rappelé que l’enquête a révélé que les planches à repasser importées des pays concernés sont en concurrence directe avec les planches à repasser fabriquées et vendues par l’industrie communautaire, puisqu’elles présentent les mêmes caractéristiques essentielles, sont interchangeables du point de vue du consommateur et sont vendues par les mêmes circuits de distribution.
(113)
La hausse considérable du volume des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des pays concernés (de plus de 850 %) a coïncidé avec la détérioration de la situation économique de l’industrie communautaire. Cette détérioration s’est notamment traduite par une baisse des ventes et des niveaux des prix de la production communautaire au cours de la même période.
(114)
La part de marché des importations faisant l’objet d’un dumping s’est accrue de 42 points de pourcentage pendant la période considérée, alors que l’industrie communautaire perdait 15 % du marché. Il est rappelé que la consommation communautaire a progressé de plus de 20 % entre 2002 et la période d’enquête.
(115)
Les importations faisant l’objet d’un dumping ont entraîné une très forte sous-cotation des prix de l’industrie communautaire. On peut donc raisonnablement conclure qu’elles sont responsables du blocage des prix qui a donné lieu à la détérioration de la situation financière de l’industrie communautaire. De plus, l’industrie communautaire n’a pas pu augmenter son taux d’utilisation des capacités comme elle aurait pu raisonnablement le faire vu la hausse de la consommation observée sur la période considérée.
(116)
Puisqu’il est clairement établi que la hausse subite des importations en dumping à des prix ayant entraîné une très forte sous-cotation des prix de l’industrie communautaire a coïncidé avec le fléchissement des volumes de production et de ventes, le recul de sa part de marché et de l’emploi et la dépression de ses prix, il est conclu provisoirement que les importations en dumping ont joué un rôle déterminant dans le préjudice subi par l’industrie communautaire.
5.3. Effets d’autres facteurs
5.3.1. Résultats d’autres producteurs communautaires soutenant la plainte
(117)
Quinze producteurs communautaires de planches à repasser autres que ceux qui composent l’industrie communautaire ont soutenu la plainte. Ces sociétés n’ont pas souhaité coopérer pleinement à l’enquête, mais ont fourni certaines informations concernant leur production, leur capacité et leur utilisation des capacités, leur volume de ventes, leur part de marché et l’emploi. Ces sociétés représentent, ensemble, environ 30 % de la production communautaire totale connue. Il convient de remarquer qu’aucune de ces sociétés n’a importé des quantités substantielles du produit concerné.
(118)
La situation de ces quinze sociétés a été analysée et comparée à celle de l’industrie communautaire.
2002
2003
2004
PE
Production (unités)
1 401 965
1 674 888
1 448 686
1 262 714
Indice: 2002 = 100
100
119
103
90
Capacité (unités)
2 758 900
2 865 300
3 284 500
3 299 800
Indice: 2002 = 100
100
104
119
120
Utilisation des capacités
51 %
58 %
44 %
38 %
Indice: 2002 = 100
100
115
87
75
Emploi
281
314
277
231
Indice: 2002 = 100
100
112
98
82
(119)
La production de ces producteurs a augmenté de 19 % en 2003, est revenue à son niveau initial en 2004, puis a baissé de 13 % au cours de la période d’enquête. La hausse de la capacité en 2004 peut être attribuée aux attentes concernant une augmentation des ventes à la suite de l’élargissement de l’UE. En raison de l’accroissement de la capacité, l’utilisation des capacités a diminué plus que la production au cours de la période considérée. L’emploi a suivi l’évolution de la production: il a progressé en 2003, a retrouvé son niveau initial en 2004, avant de diminuer brutalement au cours de la période d’enquête.
2002
2003
2004
PE
Ventes dans la CE (unités)
1 206 714
1 446 522
1 204 336
1 079 264
Indice: 2002 = 100
100
120
100
89
Part de marché
18 %
21 %
17 %
13 %
Indice: 2002 = 100
100
118
93
70
(120)
Après une amélioration temporaire en 2003, les ventes et la part de marché des quinze sociétés ont chuté brusquement. Cette diminution coïncide clairement avec la hausse brutale des importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des pays concernés sur le marché communautaire. Il est rappelé que ces importations ont presque triplé en 2004 et que leur part de marché a augmenté de 20 points de pourcentage cette même année. Il convient également de répéter que la consommation communautaire de planches à repasser s’est accrue tout au long de la période considérée.
(121)
Compte tenu de ce qui précède, on peut conclure que la situation de ces quinze producteurs communautaires de planches à repasser, qui ont soutenu la plainte, s’est détériorée de la même façon que la situation de l’industrie communautaire. Aucun préjudice n’a donc pu être causé à l’industrie communautaire par ces sociétés.
5.3.2. Résultats d’autres producteurs communautaires connus
(122)
Comme indiqué au considérant (8) ci-dessus, deux autres producteurs communautaires ont fourni certaines informations mais n’ont pas soutenu la plainte. Par ailleurs, deux autres producteurs communautaires connus ont soutenu la plainte mais n’ont pas coopéré à l’enquête et un ancien producteur a fourni certaines informations sur ses activités de production passées. Toutes ces sociétés ont effectué des importations importantes du produit concerné. Les données disponibles relatives à ces sociétés montrent les évolutions suivantes (pour des raisons de confidentialité, les chiffres réels ne peuvent être divulgués):
2002
2003
2004
PE
Ventes de la production communautaire dans la CE
Indice: 2002 = 100
100
75
49
29
Part de marché
Indice: 2002 = 100
100
76
46
23
(123)
Les ventes de planches à repasser fabriquées par ces producteurs communautaires ont diminué de 71 % au cours de la période considérée. Leur part de marché a baissé encore plus fortement, de 77 %, le marché ayant connu une expansion au cours de la même période.
(124)
Comme cela a déjà été indiqué au considérant (78) ci-dessus, en 2004 et pendant la période d’enquête, certains producteurs communautaires traditionnels de planches à repasser ont fortement réduit ou complètement arrêté leurs activités de production dans la Communauté et ont commencé à importer massivement depuis les pays concernés. En fait, certaines de ces sociétés ne peuvent plus être considérées comme des producteurs communautaires puisque leurs sites de production ont été fermés pendant la période d’enquête.
(125)
Compte tenu de ce qui précède, il est conclu que ces autres producteurs communautaires se trouvaient dans une situation analogue à celle de l’industrie communautaire et que leurs activités de production ne sont pas à l’origine du préjudice subi par cette dernière.
5.3.3. Résultats de l’industrie communautaire à l’exportation
2002
2003
2004
PE
Ventes à l’exportation de la production de la CE (unités)
213 711
211 887
219 410
215 243
Indice: 2002 = 100
100
99
103
101
Prix de vente à l’exportation (en EUR/unité)
14,92
12,70
13,26
13,27
Indice: 2002 = 100
100
85
89
89
Source: Réponses vérifiées au questionnaire.
(126)
Les résultats à l’exportation de l’industrie communautaire sont restés relativement stables tout au long de la période considérée. En volume, aucune détérioration n’est observée. En termes de prix de vente, une diminution de 15 % en 2003 a été partiellement compensée en 2004 et les prix à l’exportation sont restés stables pendant la période d’enquête. Il convient de remarquer que le prix de vente à l’exportation est nettement plus élevé que le prix de vente dans la Communauté et que le volume des ventes à l’exportation ne représente que 10 % environ de la production de l’industrie communautaire.
(127)
On peut donc conclure que les résultats à l’exportation de l’industrie communautaire n’ont pas contribué au préjudice important subi.
5.3.4. Importations provenant de la RPC non vendues à des prix de dumping
(128)
Il est rappelé qu’il a été constaté que les importations provenant d’un producteur-exportateur chinois n’étaient pas vendues à des prix de dumping et ont donc été exclues de l’analyse concernant les importations en dumping en provenance des pays concernés et leur incidence sur la situation de l’industrie communautaire. Il a donc été examiné si les importations provenant de cette société pouvaient avoir brisé le lien de causalité entre les importations en dumping et le préjudice important subi par l’industrie communautaire.
(129)
L’enquête a établi qu’au cours de la période considérée le volume des importations provenant de la RPC non vendues à des prix de dumping s’est accru de 467 %, contre 856 % pour les importations en dumping en provenance des pays concernés. En chiffres absolus, le volume des importations en dumping provenant des pays concernés a été plus de cinq fois supérieur au volume des importations ne faisant pas l’objet d’un dumping. La part de marché des importations chinoises ne faisant pas l’objet d’un dumping a augmenté de 343 %, tandis que celle des importations réalisées en dumping a progressé de 647 % pendant la même période. Le prix moyen des importations ne faisant pas l’objet d’un dumping a connu une hausse au cours de la période considérée et, en chiffres absolus, est resté nettement supérieur au prix moyen des importations en dumping, tout en étant inférieur au prix moyen de l’industrie communautaire.
(130)
Compte tenu de ce qui précède, il est provisoirement conclu que l’incidence éventuelle des importations chinoises qui n’étaient pas vendues à des prix de dumping ne saurait être considérée comme étant de nature à briser le lien de causalité entre les importations faisant l’objet d’un dumping et le préjudice important subi par l’industrie communautaire.
5.3.5. Importations en provenance d’autres pays tiers
(131)
Certaines parties ont affirmé que des volumes toujours croissants d’importations en provenance de Turquie entraient sur le marché communautaire à des prix analogues aux prix chinois, occasionnant ainsi un préjudice à l’industrie communautaire.
(132)
Il est observé à ce propos que ces allégations n’ont pas été confirmées lors de l’enquête. Aucun élément démontrant l’existence d’importations en provenance de Turquie n’a été soumis au cours de l’enquête. En outre, le producteur turc de planches à repasser ayant coopéré, visé au considérant (10) ci-dessus, ne vendait pas le produit similaire dans la Communauté. Enfin, aucune autre source d’importations n’a été établie par l’enquête.
(133)
Eu égard aux conclusions précitées, l’allégation relative aux importations provenant de Turquie est rejetée et il est conclu que les importations en provenance d’autres pays tiers n’ont pas occasionné de préjudice important à l’industrie communautaire.
5.3.6. Préjudice auto-infligé
(134)
Certaines parties intéressées ont affirmé que le préjudice était auto-infligé, l’industrie communautaire n’étant pas parvenue à réagir aux modifications des schémas de distribution et de consommation ni à l’évolution technologique en ce qui concerne la production des planches à repasser. Il a en outre été avancé que ce préjudice auto-infligé était également le résultat d’importations de planches à repasser chinoises par les producteurs communautaires eux-mêmes.
(135)
Les planches à repasser produites dans la Communauté sont normalement distribuées par l’intermédiaire de négociants ou, le plus souvent, directement livrées aux détaillants ou à leurs centres de distribution. Les planches à repasser importées sont normalement distribuées par les importateurs/négociants ou par les centres de distribution/d’approvisionnement des grandes chaînes de magasins de vente au détail. Dans le cas des importations, la répartition entre les deux circuits de distribution varie d’une producteur-exportateur à l’autre. Des agents peuvent intervenir dans tous les cas. Ce schéma de distribution est en place depuis plusieurs années et aucune modification soudaine notable n’a pu être observée dans le temps. L’industrie communautaire livre traditionnellement à la fois les petits détaillants et les grandes chaînes de magasins de vente au détail. La part croissante des ventes de planches à repasser réalisées par les chaînes de magasins de vente au détail ne peut donc pas être considérée en soi comme un facteur de préjudice. Aucune modification significative des schémas de consommation n’a été confirmée.
(136)
Pour ce qui est du processus et de la technologie de production, il a été affirmé que l’industrie communautaire n’était pas en mesure de répondre aux exigences spécifiques des clients/détaillants en raison du niveau élevé d’automatisation de sa production. Premièrement, il convient de remarquer que sans cette automatisation l’industrie communautaire ne pourrait certainement pas faire face à la concurrence de produits importés depuis des pays où l’énergie, les matières premières et la main-d’œuvre ont des coûts très faibles. Deuxièmement, la production automatisée permet à l’industrie communautaire de garantir une qualité élevée et des délais de fabrication courts, considérés par les clients comme des avantages comparatifs. Enfin, aucun élément de preuve n’est venu étayer l’allégation selon laquelle l’industrie communautaire ne serait pas à même de satisfaire les exigences spécifiques des clients/détaillants du point de vue de la conception et de l’innovation.
(137)
Quant aux importations de planches à repasser par l’industrie communautaire, l’enquête a montré que seules des quantités peu importantes ont été importées pendant la période d’enquête. Il s’agissait d’une mesure d’autodéfense de l’industrie communautaire face à l’afflux d’importations à bas prix faisant l’objet d’un dumping. Quoi qu’il en soit, ces importations ont été revendues dans la Communauté à des prix non préjudiciables. Elles n’ont donc pas pu porter préjudice à l’industrie communautaire.
(138)
Compte tenu de ce qui précède, ces allégations sont rejetées et il est conclu que le préjudice n’a pas pu être auto-infligé.
5.4. Conclusion concernant le lien de causalité
(139)
En conclusion, il est confirmé que le préjudice important subi par l’industrie communautaire, principalement caractérisé par une diminution du volume des ventes, un recul de la part de marché et une baisse du prix de vente unitaire résultant en une détérioration de la situation financière, a été causé par les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des pays concernés. Même si les importations en provenance de la RPC qui n’étaient pas vendues à des prix de dumping ont, selon toute vraisemblance, contribué à la détérioration des résultats des producteurs communautaires, leur évolution, leur volume, leur part de marché et leur niveau de prix n’étaient pas de nature à briser le lien de causalité entre les importations faisant l’objet d’un dumping et la situation préjudiciable dans laquelle se trouve l’industrie communautaire.
(140)
Compte tenu de l’analyse qui précède, selon laquelle les effets de tous les facteurs connus sur la situation de l’industrie communautaire doivent être clairement distingués et séparés des effets préjudiciables des importations faisant l’objet d’un dumping, il est confirmé que ces autres facteurs ne sont pas de nature à réfuter le fait que le préjudice estimé doit être attribué aux importations en dumping.
(141)
Il est donc provisoirement conclu que les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des pays concernés ont causé un préjudice important à l’industrie communautaire au sens de l’article 3, paragraphe 6, du règlement de base.
6. INTÉRÊT DE LA COMMUNAUTÉ
6.1. Observations générales
(142)
La Commission a examiné si, malgré les conclusions provisoires concernant l’existence d’un dumping préjudiciable, il existait des raisons impérieuses de conclure qu’il n’est pas dans l’intérêt de la Communauté d’adopter des mesures dans ce cas particulier. À cet effet et conformément à l’article 21, paragraphe 1, du règlement de base, l’incidence d’éventuelles mesures sur toutes les parties intéressées et les conséquences de la non-institution de mesures ont été examinées sur la base de tous les éléments de preuve présentés.
6.2. Intérêt de l’industrie communautaire
(143)
L’analyse du préjudice a clairement démontré que l’industrie communautaire a souffert des importations faisant l’objet d’un dumping. L’augmentation significative des importations en dumping observée ces dernières années a provoqué un blocage des prix au niveau du commerce de gros/de la distribution mais aussi au niveau du commerce de détail, soit là où s’exerce la concurrence entre les planches à repasser importées et les planches à repasser de fabrication communautaire. L’industrie communautaire n’est pas en mesure de réduire encore ses prix de vente, étant donné que cela l’obligerait à vendre au-dessous de son coût de production. Par conséquent, étant donné que le marché des planches à repasser est essentiellement déterminé en fonction du prix par les chaînes de magasins de vente au détail, il devient de plus en plus difficile pour l’industrie communautaire de s’assurer de nouvelles commandes. Il est rappelé que plusieurs fabricants traditionnels ont déjà cessé la production et opèrent actuellement en tant qu’importateurs/négociants du produit concerné.
(144)
Dans ce contexte, il est évident que si des mesures ne sont pas instituées la situation de l’industrie communautaire continuera à se détériorer et que, selon toute vraisemblance, la production de planches à repasser dans la Communauté cessera bientôt. L’incidence négative sur l’emploi se concentrerait pour l’essentiel dans une zone géographique de la Communauté, où sont établis plusieurs producteurs et leurs fournisseurs. À l’inverse, l’institution de mesures pourrait empêcher une nouvelle hausse substantielle des importations en dumping en provenance des pays concernés, ce qui permettrait à l’industrie communautaire d’au moins préserver la position qu’elle occupe actuellement sur le marché. L’enquête a montré que les parts de marché gagnées par les importations faisant l’objet d’un dumping en provenance des pays concernés le sont au détriment direct de l’industrie communautaire.
(145)
Si des droits antidumping sont institués sur les importations de planches à repasser en provenance des pays concernés, on peut s’attendre à ce que les distributeurs et les chaînes de magasins de vente au détail soient davantage enclins à changer de fournisseurs, du moins en partie, au profit des producteurs communautaires. En effet, si des mesures sont instituées et que les prix à l’importation sont ramenés à un niveau non préjudiciable, l’industrie communautaire sera à même de livrer concurrence dans des conditions commerciales équitables sur la base de véritables avantages comparatifs.
(146)
L’institution de mesures est donc clairement dans l’intérêt de l’industrie communautaire et des producteurs communautaires qui soutiennent activement la plainte, mais aussi des autres producteurs communautaires qui ne l’ont pas activement soutenue.
6.3. Intérêt des consommateurs
(147)
Aucune organisation de consommateurs ne s’est exprimée après la publication de l’avis d’ouverture de la présente procédure. L’incidence des éventuelles mesures sur les consommateurs a néanmoins été analysée.
(148)
Pour apprécier cette incidence, les éléments suivants ont été pris en compte:
-
les importateurs/grossistes et/ou les distributeurs/détaillants s’occupent généralement de la distribution aux consommateurs. Chacun applique une marge lui permettant de couvrir ses coûts et de réaliser un certain bénéfice. Le niveau de cette marge peut varier fortement d’un opérateur à l’autre, mais il est élevé en moyenne, même s’il semblerait que la marge des détaillants soit supérieure à celle des importateurs. En fait, le prix de détail moyen d’une planche à repasser est d’environ 35 EUR, tandis que le prix unitaire moyen en dumping à la frontière communautaire, c'est-à-dire coûts de transport compris, était de 6,53 EUR pendant la période d’enquête. Par conséquent, même en tenant compte d’éventuels coûts supplémentaires au niveau de l’importateur ou du détaillant, on constate un écart considérable entre les prix à l’importation et les prix de détail,
-
dans le scénario le plus pessimiste, où l’on suppose que la charge des mesures antidumping est répartie équitablement entre les importateurs, les détaillants et les consommateurs, par exemple à raison d’un tiers chacun, le consommateur devrait payer moins de cinquante centimes d’euros en plus pour sa planche à repasser, un bien durable dont la durée de vie utile est d’au moins cinq ans. Il convient de comparer ce chiffre à une marge totale de 500 % environ comme indiqué au paragraphe précédent,
-
il est utile d’observer que le consommateur semble ne pas avoir bénéficié de l’afflux récent d’importations à bas prix, dans la mesure où les prix de détail n’ont pas chuté en conséquence. Il n’y a donc pas de raison de croire que les prix de détail varieraient si des mesures antidumping étaient instituées.
(149)
Compte tenu de ce qui précède, l’incidence financière éventuelle des mesures antidumping sur les consommateurs de planches à repasser serait vraisemblablement négligeable. À l’inverse, si des mesures antidumping n’étaient pas instituées, la production communautaire disparaîtrait probablement et le choix de types de produits offert aux consommateurs pourrait s’appauvrir.
(150)
Il est donc conclu provisoirement que l’institution de mesures n’est pas susceptible d’être contraire à l’intérêt des consommateurs communautaires de planches à repasser.
6.4. Intérêt des distributeurs/détaillants
(151)
Aucun distributeur/détaillant et aucune organisation de distributeurs/détaillants n’ont formulé d’observations à ce stade de l’enquête. On sait toutefois qu’aujourd’hui les planches à repasser sont principalement vendues par des grandes chaînes de magasins de vente au détail (hypermarchés et supermarchés). Il est donc plus que probable que pour la plupart des distributeurs/détaillants le produit concerné ne représente qu’une part négligeable du chiffre d’affaires. Dès lors, et compte tenu de la marge importante qu’ils appliquent habituellement [voir le considérant (148) ci-dessus], il est provisoirement conclu que toute mesure n’aurait probablement pas d’incidence négative notable sur leur situation.
6.5. Intérêt des importateurs indépendants dans la Communauté
(152)
Deux importateurs et un négociant lié à l’un d’eux ont répondu au questionnaire. En outre, quatre importateurs ont fourni certaines informations et/ou observations dans les délais. Ensemble, ces sociétés représentent plus de 20 % des importations totales dans la Communauté. Toutes se sont opposées à l’institution de mesures à l’encontre de la RPC, mais certaines d’entre elles seulement à l’institution de mesures contre l’Ukraine.
(153)
La situation des importateurs qui se sont exprimés varie en fonction de leur taille et de l’importance du produit concerné dans leurs activités. Comme cela a déjà été indiqué plus haut, certaines de ces sociétés sont ou étaient des producteurs traditionnels qui, pour se défendre contre la concurrence, ont changé d’activité principale et sont désormais principalement ou exclusivement des importateurs. Ces sociétés produisent/importent normalement toute une gamme d’autres produits ménagers, les planches à repasser ne représentant qu’une fraction de leurs activités. Dans le cas de l’un des principaux anciens producteurs, devenu récemment un importateur important de planches à repasser chinoises, il a été conclu provisoirement que les planches à repasser ont représenté moins de 4 % de son chiffre d’affaires pendant la période d’enquête. En outre, cette société s’est uniquement opposée aux mesures visant la RPC mais non à celles concernant l’Ukraine, parce qu’elle n’importe pas depuis ce pays. Il a également été constaté que cette société achetait aussi certaines planches à repasser à des producteurs communautaires. Compte tenu des différentes sources d’approvisionnement de la société en question, si celle-ci n’est pas en mesure de répercuter un tiers du droit antidumping sur les détaillants [voir considérant (148)], l’incidence sur sa marge brute pour les planches à repasser est estimée ne pas excéder 10 %. Il convient cependant de remarquer que les informations obtenues à ce stade n’ont pas permis un calcul précis. Il importe également de rappeler que la marge de ce type d’importateurs paraît être substantielle. Bien que l’enquête sur la situation de ces importateurs se poursuive, il a été conclu que les mesures provisoires n’affecteraient pas leurs activités de manière significative.
(154)
Un importateur ayant coopéré produit des housses de planches à repasser, qu’il vend avec les planches à repasser importées. Il a été affirmé que tout droit antidumping sur les importations de planches à repasser affecterait également la production de housses et aurait ainsi une incidence significative sur le chiffre d’affaires de cette société. Il est toutefois remarqué que les housses de planches à repasser sont également vendues séparément et que l’institution de mesures antidumping n’affecterait pas ces ventes. Il est également observé que les ventes de planches à repasser ne représentaient pas plus de 10 % de son chiffre d’affaires. Dès lors, l’incidence des mesures provisoires sur les activités de la société en question ne serait pas significative non plus.
(155)
En outre, la plupart des importateurs, qui commercialisent ou ont commercialisé également des produits communautaires, ont admis qu’il n’était pas dans leur intérêt de devenir totalement dépendants des planches à repasser importées - la RPC étant particulièrement visée dans ce contexte - et ont confirmé qu’ils préfèrent avoir d’autres sources d’approvisionnement. La meilleure façon d’atteindre cet objectif est d’éliminer les pratiques de dumping, de sorte que l’industrie communautaire continue à exister.
(156)
Eu égard à ce qui précède, et compte tenu des éléments résumés dans le considérant (148) ci-dessus, notamment les marges élevées et le fait que le coût supplémentaire découlant du droit s’élèverait à moins de cinquante centimes d’euros par unité, il est conclu provisoirement que les mesures antidumping n’auraient pas de conséquence défavorable décisive sur la situation des importateurs indépendants de planches à repasser dans la Communauté, bien que certains d’entre eux soient susceptibles de supporter une charge quelque peu supérieure à celle des détaillants. Quoi qu’il en soit, il sera tenu compte de toutes les observations avant la formulation des conclusions finales.
6.6. Conclusion concernant l’intérêt de la Communauté
(157)
Il ressort de l’analyse ci-dessus qu’il est dans l’intérêt de l’industrie communautaire d’instituer des mesures, lesquelles devraient au moins restreindre les importations substantielles à des prix de dumping dont il est avéré qu’elles ont fortement affecté sa situation. Les autres producteurs communautaires devraient eux aussi tirer parti des mesures.
(158)
L’analyse a également démontré que les consommateurs ne devraient pas être affectés financièrement par les mesures antidumping. Dans le pire des cas, ils devront payer moins de cinquante centimes d’euros en plus pour l’achat d’un bien durable. À l’inverse, si aucune mesure n’est instituée, le choix des consommateurs pourrait être affecté, étant donné que les planches à repasser communautaires pourraient disparaître du marché.
(159)
Les distributeurs et les détaillants pourraient voir s’accroître le prix d’achat du produit concerné, mais ils ne seront probablement pas affectés de manière significative par les mesures compte tenu de leurs marges élevées.
(160)
Les importateurs du produit concerné devraient supporter une charge quelque peu supérieure à celle des détaillants. Ils conserveront cependant l’avantage de disposer de plusieurs sources d’approvisionnement et éviteront de dépendre des importations, ce qui serait vraisemblablement le cas si les mesures n’étaient pas instituées.
(161)
Dans l’ensemble, il est considéré que l’institution de mesures, c’est-à-dire l’élimination du dumping préjudiciable, devrait permettre à l’industrie communautaire de poursuivre ses activités et que l’incidence potentiellement négative que les mesures pourraient avoir sur certains autres opérateurs économiques dans la Communauté n’est pas disproportionnée par rapport à leurs effets bénéfiques sur l’industrie communautaire.
(162)
Compte tenu de ce qui précède, il est conclu provisoirement qu’il n’existe pas de raison impérieuse justifiée par l’intérêt de la Communauté de ne pas instituer de mesures antidumping en l’espèce.
7. MESURES ANTIDUMPING PROVISOIRES
(163)
Compte tenu des conclusions provisoires établies concernant le dumping, le préjudice en résultant et l’intérêt de la Communauté, il est jugé nécessaire d’instituer des mesures provisoires à l’encontre des importations du produit concerné en provenance de la RPC et d’Ukraine afin d’empêcher l’aggravation du préjudice causé à l’industrie communautaire par les importations en dumping.
7.1. Niveau d’élimination du préjudice
(164)
Le niveau des mesures antidumping provisoires doit être suffisant pour éliminer le préjudice causé à l’industrie communautaire par les importations faisant l’objet d’un dumping, sans excéder les marges de dumping constatées.
(165)
Pour calculer le montant du droit nécessaire pour éliminer les effets du dumping préjudiciable, il a été considéré que les mesures devaient permettre à l’industrie communautaire de couvrir ses coûts et de réaliser le bénéfice avant impôt qu’elle pourrait raisonnablement escompter dans des conditions de concurrence normales, c’est-à-dire en l’absence d’importations faisant l’objet d’un dumping. La marge bénéficiaire avant impôt utilisée pour ce calcul s’élève à 7 % du chiffre d’affaires. Il a été démontré qu’il s’agissait du bénéfice qui pouvait raisonnablement être escompté en l’absence de dumping préjudiciable, car réalisé par l’industrie communautaire avant que les importations d’origine chinoise et ukrainienne ne commencent à augmenter fortement sur la période considérée. Sur cette base, un prix non préjudiciable a été calculé pour l’industrie communautaire du produit similaire. Ce prix non préjudiciable a été obtenu en ajoutant la marge bénéficiaire de 7 % susmentionnée au coût de production.
(166)
La majoration de prix nécessaire a été déterminée en comparant le prix à l’importation moyen pondéré, utilisé pour établir la sous-cotation, et le prix moyen non préjudiciable des produits vendus par l’industrie communautaire sur le marché de la Communauté. Les éventuelles différences résultant de cette comparaison ont ensuite été exprimées en pourcentage de la valeur moyenne caf à l’importation. Pour tous les producteurs-exportateurs chinois ayant coopéré, ces différences étaient supérieures aux marges de dumping constatées. Dans le cas de l’Ukraine, le niveau éliminant le préjudice était inférieur à la marge de dumping constatée pour le seul producteur-exportateur.
7.2. Mesures provisoires
(167)
Compte tenu de ce qui précède et conformément à l’article 7, paragraphe 2, du règlement de base, il est considéré que des mesures antidumping provisoires doivent être instituées sur les importations en provenance: i) de la RPC, au niveau des marges de dumping constatées, et ii) d’Ukraine, au niveau éliminant le préjudice.
(168)
Eu égard à ce qui précède, le taux du droit antidumping provisoire pour la RPC et l’Ukraine s’établit comme suit:
Pays
Société
Droit antidumping
RPC
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
Since Hardware (Guangzhou) Co. Ltd, Guangzhou
0 %
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
Toutes les autres sociétés
38,1 %
Ukraine
Toutes les sociétés
10,3 %
(169)
Les taux de droit individuels précisés dans le présent règlement ont été établis sur la base des conclusions de la présente enquête. Ils reflètent donc la situation constatée pour les sociétés concernées pendant cette enquête. Ces taux de droit (par opposition au droit national applicable à «toutes les autres sociétés») s’appliquent ainsi exclusivement aux importations de produits originaires du pays concerné fabriqués par les sociétés, et donc par les entités juridiques spécifiques, citées. Les produits importés fabriqués par toute société dont le nom et l’adresse ne sont pas spécifiquement mentionnés dans le dispositif du présent règlement, y compris par des entités liées aux sociétés spécifiquement citées, ne peuvent pas bénéficier de ces taux et seront soumis au droit applicable à «toutes les autres sociétés».
(170)
Toute demande d’application des taux de droit antidumping individuels (par exemple, à la suite d’un changement de dénomination de l’entité ou de la création de nouvelles entités de production ou de vente) doit être immédiatement adressée à la Commission (3) et contenir toutes les informations pertinentes, notamment toute modification des activités de la société liées à la production, aux ventes intérieures et à l’exportation résultant de ce changement de dénomination ou de la création de ces nouvelles entités de production ou de vente. Après consultation du comité consultatif, la Commission procédera, le cas échéant, à une modification du règlement, en actualisant la liste des sociétés bénéficiant des taux de droit individuels.
(171)
Pour garantir la bonne application du droit antidumping, le taux de droit résiduel ne devrait pas seulement s’appliquer aux producteurs-exportateurs n’ayant pas coopéré, mais aussi aux producteurs qui n’ont pas exporté le produit concerné dans la Communauté au cours de la période d’enquête. Toutefois, ces derniers sont invités, dès lors qu’ils remplissent les conditions de l’article 11, paragraphe 4, deuxième alinéa, du règlement de base, à présenter une demande de réexamen conformément à cet article afin que leur situation individuelle puisse être examinée.
8. DISPOSITIONS FINALES
(172)
Dans l’intérêt d’une bonne administration, il convient de fixer un délai pour permettre aux parties concernées qui se sont fait connaître dans le délai précisé dans l’avis d’ouverture de faire part de leur point de vue par écrit et de demander à être entendues. De plus, il convient de préciser que les conclusions concernant l’institution de droits tirées aux fins du présent règlement sont provisoires et peuvent être réexaminées pour l’institution de tout droit définitif,
A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Il est institué un droit antidumping provisoire sur les importations de planches à repasser, montées ou non sur pied, avec ou sans plateau aspirant et/ou chauffant et/ou soufflant, équipées de jeannettes de repassage et de leurs éléments essentiels, à savoir les pieds, la planche et le repose-fer, originaires de la République populaire de Chine et d’Ukraine relevant des codes NC ex 3924 90 90, ex 4421 90 98, ex 7323 93 90, ex 7323 99 91, ex 7323 99 99, ex 8516 79 70 et ex 8516 90 00 (codes TARIC 3924909010, 4421909810, 7323939010, 7323999110, 7323999910, 8516797010 et 8516900051).
2. Le taux du droit provisoire applicable au prix net franco frontière communautaire, avant dédouanement, s’établit comme suit pour les produits fabriqués par les sociétés suivantes:
Pays
Société
Droit antidumping
Code additionnel TARIC
RPC
Foshan City Gaoming Lihe Daily Necessities Co. Ltd, Foshan
34,9 %
A782
Guangzhou Power Team Houseware Co. Ltd, Guangzhou
36,5 %
A783
Since Hardware (Guangzhou) Co., Ltd, Guangzhou
0 %
A784
Foshan Shunde Yongjian Housewares and Hardware Co. Ltd, Foshan
18,1 %
A785
Zhejiang Harmonic Hardware Products Co. Ltd, Guzhou
26,5 %
A786
Toutes les autres sociétés
38,1 %
A999
Ukraine
Toutes les sociétés
10,3 %
-
3. La mise en libre pratique dans la Communauté des produits visés au paragraphe 1 est subordonnée au dépôt d’une garantie équivalente au montant du droit provisoire.
4. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
Sans préjudice de l’article 20 du règlement (CE) no 384/96, les parties intéressées peuvent demander à être informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels le présent règlement a été adopté, présenter leur point de vue par écrit et demander à être entendues par la Commission dans un délai d’un mois à compter de la date d’entrée en vigueur du présent règlement.
Conformément à l’article 21, paragraphe 4, du règlement (CE) no 384/96, les parties intéressées peuvent présenter des commentaires sur l’application du présent règlement dans un délai d’un mois à compter de la date de son entrée en vigueur.
Article 3
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
L’article 1er du présent règlement s’applique pendant une période de six mois.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 30 octobre 2006.