Nařízení Rady (ES) č. 1435/2003
ze dne 22. července 2003
o statutu Evropské družstevní společnosti (SCE)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 308 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise [1],
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru [3],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Evropský parlament přijal dne 13. dubna 1983 usnesení o družstvech v Evropském společenství [4], dne 9. července 1987 usnesení o příspěvku družstev k regionálnímu rozvoji [5], dne 26. května 1989 usnesení o úloze žen v družstvech a místních iniciativách pro zaměstnanost [6], dne 11. února 1994 usnesení o příspěvku družstev k regionálnímu rozvoji [7] a dne 18. září 1998 usnesení o úloze družstev při zvyšování zaměstnanosti žen [8].
(2) Dokončení vnitřního trhu a s tím spojené zlepšení hospodářské a sociální situace v celém Společenství znamená nejen odstraňování překážek odchodu, ale také přizpůsobení výrobních struktur rozměrům Společenství. Pro tento účel je podstatné, aby si společnosti všech typů, jejichž činnost není omezena na pouhé uspokojování místních potřeb, mohly plánovat a reorganizovat své činnosti na úrovni Společenství.
(3) Právní rámec pro podnikání ve Společenství vychází stále převážně z vnitrostátních právních předpisů, a proto neodpovídá hospodářskému rámci, ve kterém by se měl rozvíjet, aby mohlo být dosaženo cílů stanovených článkem 18 Smlouvy. Tato situace představuje značnou překážku pro vytváření seskupení společností z různých členských států.
(4) Rada přijala nařízení (ES) č. 2157/2001 [9] o statutu evropské společnosti (SE) v souladu s obecnými zásadami platnými pro akciové společnosti. Tento nástroj však neodpovídá zvláštnostem družstev.
(5) Evropské hospodářské zájmové sdružení (EHZS) ve smyslu nařízení (EHS) č. 2137/85 [10] sice umožňuje podnikům provádět společně určité činnosti při zachování jejich samostatnosti, nicméně nesplňuje zvláštní požadavky družstevní činnosti.
(6) Pro zajištění rovných podmínek hospodářské soutěže a v zájmu svého hospodářského rozvoje by mělo Společenství poskytnout družstvům, jako organizační formě obecně uznávané ve všech členských státech, vhodné právní nástroje, které by jim usnadnily rozvoj přeshraničních činností. Organizace spojených národů vyzvala vlády všech zemí, aby pro družstva vytvořily výhodné prostředí, v němž by se mohla účastnit hospodářského života na rovném základě s jinými formami společností [11].
(7) Družstva jsou především seskupení fyzických nebo právnických osob se zvláštními zásadami činnosti, které se odlišují od zásad činnosti jiných hospodářských subjektů. Mezi tyto zásady patří demokratická struktura a kontrola a spravedlivé rozdělování čistého zisku za účetní období.
(8) Mezi tyto zvláštní zásady patří zejména přednostní postavení jednotlivce, jež se odráží ve zvláštních předpisech pro členství, vystoupení a vyloučení z družstva, kde platí pravidlo "jeden člověk - jeden hlas", přičemž hlasovací právo je vázáno na jednotlivce a vyplývá z něj, že členové nemohou vykonávat žádná práva nad jměním družstva.
(9) Základní kapitál družstva je tvořen členskými vklady a jejich členy mohou být buď fyzické, nebo právnické osoby. Tito členové mohou sestávat zcela nebo zčásti ze zákazníků, zaměstnanců nebo dodavatelů. Skládá-li se družstvo z členů, kteří jsou sami družstvy, nazývá se družstvem "sekundárním" či družstvem "druhého stupně". Za určitých okolností může být mezi členy družstva určitý počet členů-investorů, kteří nevyužívají jeho služeb, nebo třetích osob, jež mají prospěch z činnosti družstva nebo provádějí práce jeho jménem.
(10) Hlavním účelem evropské družstevní společnosti (dále jen "SCE") by mělo být uspokojování potřeb jejích členů nebo rozvoj jejich hospodářských nebo sociálních činností v souladu s těmito zásadami:
- svou činnost by měla SCE vykonávat pro vzájemný prospěch jejích členů tak, aby každý člen měl užitek z její činnosti přiměřený k míře své účasti,
- členové SCE by měli být také zákazníky, zaměstnanci nebo dodavateli, nebo by měli být jinak zapojeni do její činnosti,
- členové by měli vykonávat kontrolu rovným dílem, i když může být povoleno také vážené hlasování, odrážející přispění každého člena do SCE,
- měla by být omezena výše úroku z úvěru a členských vkladů SCE,
- zisky by se měly rozdělovat v poměru k obchodům s SCE nebo využít na krytí potřeb jejích členů,
- neměly by existovat žádné umělé překážky členství,
- při zrušení SCE by čistý obchodní majetek a rezervy měly být převedeny v souladu se zásadou neziskového převodu, to jest na jiný družstevní subjekt, který sleduje podobné cíle nebo cíle obecného zájmu.
(11) Přeshraniční spolupráci mezi družstvy ve Společenství v současnosti brání právní a správní překážky, které by měly být na trhu bez hranic odstraněny.
(12) Zavedení evropské právní formy pro družstva, založené na společných zásadách, avšak zároveň zohledňující jejich zvláštnosti, by mělo družstvům umožnit rozvinout činnost za hranicemi svých států, na celém území Společenství nebo jeho části.
(13) Základním cílem tohoto nařízení je umožnit zřizování SCE fyzickými osobami s bydlištěm v různých členských státech nebo právnickými osobami zřízenými podle práva různých členských států. Nařízení také umožní založení SCE fúzí dvou stávajících družstev nebo přeměnou vnitrostátního družstva na novou právní formu bez nutnosti jeho předchozího zrušení, pokud má toto družstvo sídlo a správní ústředí v jednom členském státě a provozovnu nebo dceřinou společnost v jiném členském státě.
(14) Vzhledem ke zvláštní povaze SCE jako subjektu práva Společenství nejsou pojetím "skutečného sídla" SCE podle tohoto nařízení dotčeny právní předpisy členských států, ani se tím nepředjímá vymezení tohoto pojmu, které bude zvoleno pro jiné akty Společenství v oblasti práva obchodních společností.
(15) Odkazy tohoto nařízení na pojem základní kapitál by se měly týkat výhradně základního kapitálu upsaného. Neměly by se týkat nerozděleného společného, respektive kmenového jmění SCE.
(16) Toto nařízení se nevztahuje na jiné právní oblasti, jako jsou daně, hospodářská soutěž, duševní vlastnictví nebo úpadek. V těchto a dalších oblastech, které nařízení neupravuje, se proto použije právo členských států a práva Společenství.
(17) Pravidla zapojení zaměstnanců do Evropské družstevní společnosti jsou stanovena směrnicí 2003/72/ES [12], tvoří nedílný doplněk tohoto nařízení a musí být uplatňována současně s ním.
(18) Práce na sbližování vnitrostátních předpisů práva obchodních společností již značně pokročila, a proto v oblastech, kde fungování družstva nevyžaduje žádná jednotná pravidla Společenství, může být obdobně odkázáno na některé právní předpisy, které vydal členský stát, ve kterém má SCE sídlo, pro účely provádění směrnic o obchodních společnostech, pokud jsou tyto předpisy významné pro právní úpravu SCE, zejména
- první směrnici Rady 68/151/EHS ze dne 9. března 1968 o koordinaci ochranných opatření za účelem dosažení jejich rovnocennosti ve Společenství, která jsou vyžadována v členských státech od společností ve smyslu čl. 58 druhého pododstavce Smlouvy, na ochranu zájmů společníků a třetích osob [13],
- čtvrtou směrnici Rady 78/660/EHS ze dne 25. července 1978 o ročních účetních závěrkách některých forem společností [14],
- sedmou směrnici Rady 83/349/EHS ze dne 13. června 1983 o konsolidovaných účetních závěrkách [15],
- osmou směrnici Rady 84/253/EHS ze dne 10. dubna 1984 o schvalování osob pověřených prováděním auditů účetních dokumentů [16],
- jedenáctou směrnici Rady 89/666/EHS ze dne 21. prosince 1989 o zveřejňování poboček vytvořených v členském státě některými formami společností řídících se právem jiného členského státu [17].
(19) Činnosti v oblasti finančních služeb, zejména pokud jde o úvěrové instituce a pojišťovny, byly upraveny právními předpisy vyžadovanými těmito směrnicemi:
- směrnice Rady 86/635/EHS ze dne 8. prosince 1986 o ročních účetních závěrkách a konsolidovaných účetních závěrkách bank a jiných finančních institucí [18],
- směrnice Rady 92/49/EHS ze dne 18. června 1992 o koordinaci právních a správních předpisů týkajících se přímého jiného než životního pojištění (třetí směrnice o neživotním pojištění) [19].
(20) Použití tohoto statutu by mělo být volitelné,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
KAPITOLA I
OBECNÁ USTANOVENÍ
Článek 1
Forma SCE
1. Na území Společenství lze založit družstvo ve formě Evropské družstevní společnosti (SCE) za podmínek a způsobem stanoveným v tomto nařízení.
2. Upsaný základní kapitál SCE je rozvržen na vklady.
Počet členů a základní kapitál SCE je proměnný.
Není-li stanovami SCE při jejím založení určeno jinak, ručí členové jen do výše svého upsaného vkladu. Ručí-li členové SCE omezeně, přidá se ke jménu SCE dodatek "s ručením omezeným".
3. Základním účelem SCE je uspokojování potřeb jejích členů nebo rozvoj jejich hospodářských a sociálních činností, zejména uzavíráním smluv se členy na dodávky zboží či poskytování služeb nebo na provedení prací takového druhu, který SCE provádí nebo obstarává. Účelem SCE může být rovněž uspokojování potřeb jejích členů výše uvedeným způsobem prostřednictvím podpory jejich účasti na hospodářských činnostech v jedné nebo více SCE nebo vnitrostátních družstvech. SCE může svou činnost vykonávat prostřednictvím dceřiné společnosti.
4. Pokud stanovy neurčují jinak, nesmí SCE poskytovat užitek ze své činnosti nečlenům ani jim nesmí umožnit účast na svých činnostech.
5. SCE je právnickou osobou.
6. Zapojení zaměstnanců v SCE se řídí směrnicí 2003/72/ES.
Článek 2
Založení
1. SCE může být založena
- alespoň pěti fyzickými osobami s bydlištěm alespoň ve dvou členských státech,
- alespoň pěti fyzickými osobami a společnostmi ve smyslu čl. 48 odst. 2 Smlouvy a jinými veřejnoprávními nebo soukromoprávními právnickými osobami založenými podle práva členského státu, které mají bydliště v nejméně dvou různých členských státech nebo se řídí právem alespoň dvou různých členských států,
- společnostmi ve smyslu čl. 48 odst. 2 Smlouvy a jinými veřejnoprávními nebo soukromoprávními právnickými osobami založenými podle práva členského státu, které se řídí právem alespoň dvou různých členských států,
- fúzí družstev založených podle práva členského státu, která mají sídlo i správní ústředí ve Společenství, řídí-li se alespoň dvě tato družstva právem různých členských států,
- přeměnou družstva založeného podle práva členského státu, které má sídlo i správní ústředí ve Společenství, pokud má po dobu alespoň dvou let provozovnu nebo dceřinou společnost řídící se právem jiného členského státu.
2. Členský stát může stanovit, že se na založení SCE může podílet i právnická osoba, jež nemá správní ústředí ve Společenství, pokud byla založena podle práva členského státu, má sídlo v tomto členském státě a má skutečnou a trvalou vazbu na hospodářství některého členského státu.
Článek 3
Minimální základní kapitál
1. Základní kapitál SCE se vyjadřuje v národní měně. SCE se sídlem vně eurozóny může svůj kapitál vyjádřit také v eurech.
2. Upsaný základní kapitál musí činit alespoň 30000 EUR.
3. Právní předpisy členského státu vyžadující vyšší upsaný základní kapitál u právnických osob vykonávajících určité druhy činností se použijí také na SCE se sídlem v tomto členském státě.
4. Stanovy SCE určí částku, pod kterou nesmí upsaný základní kapitál poklesnout v důsledku vyplacení podílu člena, který přestává být členem SCE. Tato částka nesmí být nižší než částka uvedená v odstavci 2. Nároky členů, kteří přestávají být členy SCE, na vyplacení podílu ve lhůtách podle článku 16 se pozastavují po dobu, kdy by vyplacení podílu mělo za následek pokles upsaného základního kapitálu pod stanovenou minimální částku.
5. Základní kapitál lze zvýšit následnými úpisy členů nebo přijetím nových členů a s výhradou odstavce 4 lze základní kapitál snížit úplným nebo částečným vyplacením podílů.
Změny základního kapitálu nevyžadují změnu stanov ani zveřejnění.
Článek 4
Základní kapitál SCE
1. Upsaný základní kapitál SCE se skládá z členských vkladů, vyjádřených v národní měně. SCE se sídlem vně eurozóny může členské vklady vyjádřit také v eurech. Může být zavedeno více druhů podílů.
Stanovy mohou stanovit, že různé druhy podílů jsou spojeny s různými nároky při rozdělování zisku. Podíly, které jsou spojené se stejnými nároky, patří do jednoho druhu.
2. Kapitál se může skládat pouze z majetku, jehož hospodářská hodnota je zjistitelná. Členský vklad nemůže spočívat v závazcích na provedení práce nebo poskytnutí služeb.
3. Podíly znějí na jméno. Jmenovitá hodnota podílů v rámci jednoho druhu podílů musí být shodná. Je určena ve stanovách. Členský podíl nelze vydat v nižší částce, než je jeho jmenovitá hodnota.
4. Peněžité vklady musí být v den upsání splaceny alespoň z 25 % jmenovité hodnoty. Zůstatek musí být splacen do pěti let, neurčí-li stanovy kratší dobu.
5. Nepeněžité vklady musí být plně splaceny v den upsání.
6. Pokud jde o jmenování znalců a ocenění nepeněžitých vkladů, použije se na SCE obdobně právo upravující akciové společnosti v členském státě, ve kterém má SCE sídlo.
7. Stanovy určí minimální počet podílů, které musí být upsány pro nabytí členství v SCE. Určí-li stanovy, že většinu na valné hromadě musí tvořit členové, kteří jsou fyzickými osobami, a stanoví-li pro členy, kteří se chtějí účastnit na činnosti SCE, požadavek úpisu, nesmějí podmínit členství úpisem více než jednoho podílu.
8. V usnesení výroční valné hromady o účetní závěrce za účetní období se zaznamená výše základního kapitálu na konci účetního období a jeho změna oproti období předcházejícímu.
Na návrh správního nebo řídícího orgánu může valná hromada, v souladu s požadavky usnášeníschopnosti a většiny potřebné pro změnu stanov, rozhodnout o zvýšení upsaného základního kapitálu prostřednictvím částečné nebo úplné kapitalizace rezerv použitelných k rozdělení. Nové podíly se členům rozdělí v poměru k jejich vkladům na dosavadním základním kapitálu.
9. Jmenovitou hodnotu vydaných podílů lze zvýšit jejich sloučením. Vyžadují-li stanovy pro takové zvýšení výzvu k dodatečnému splácení vkladů, rozhodne o tom valná hromada za předpokladu, že jsou splněny požadavky usnášeníschopnosti a většiny potřebné pro změnu stanov.
10. Jmenovitou hodnotu podílů lze snížit rozdělením vydaných podílů.
11. V souladu se stanovami a se souhlasem buď valné hromady, nebo řídícího či správního orgánu lze členovi nebo osobě nabývající členství postoupit nebo prodat podíl.
12. SCE nesmí upisovat vlastní podíly, nakupovat je ani je přijímat jako záruku, ať již přímo či prostřednictvím osoby jednající vlastním jménem, avšak na účet SCE.
Podíly v SCE však lze přijmout jako záruku při běžných obchodech úvěrových institucí SCE.
Článek 5
Stanovy
1. Pro účely toho nařízení se "stanovami SCE" rozumí zakladatelská smlouva nebo listina a stanovy, pokud jsou obsaženy v samostatném dokumentu.
2. Zakládající členové vypracují stanovy SCE v souladu s předpisy pro zakládání družstev platnými v členském státě, kde má SCE sídlo. Stanovy mají písemnou podobu a musí být zakládajícími členy podepsány.
3. Právo upravující předběžný dohled nad zakládáním akciových společností v členském státě, ve kterém má SCE sídlo, se obdobně použije i na kontrolu zakládání SCE.
4. Stanovy SCE obsahují alespoň
- firmu SCE, před nebo za níž je dodatek "SCE", a případně též dodatek "s ručením omezeným",
- předmět činnosti,
- jména fyzických osob a názvy právnických osob, které jsou zakládajícími členy SCE, u právnických osob s uvedením jejich předmětu činnosti a sídla,
- adresu sídla SCE,
- podmínky a postupy pro přijetí, vyloučení a vystoupení člena,
- práva a povinnosti členů a jednotlivé kategorie členů, pokud existují, a práva a povinnosti členů v každé kategorii,
- jmenovitou hodnotu upsaných podílů, částku upsaného základního kapitálu a údaj, že základní kapitál je proměnný,
- zvláštní pravidla pro případné přidělení části nerozděleného zisku do rezervních fondů,
- pravomoci a příslušnost členů jednotlivých orgánů SCE,
- pravidla jmenování a odvolávání členů těchto orgánů,
- pravidla usnášeníschopnosti a většiny při hlasování,
- doba trvání společnosti, je-li založena na dobu určitou.
Článek 6
Sídlo
Sídlo SCE se musí nacházet ve Společenství, ve stejném členském státě jako její správní ústředí. Členský stát může kromě toho uložit SCE zapsané do rejstříku na jeho území povinnost mít sídlo a správní ústředí na stejném místě.
Článek 7
Přemístění sídla
1. Sídlo SCE lze přemístit do jiného členského státu v souladu s odstavci 2 až 16. Toto přemístění nevede ke zrušení SCE ani k vytvoření nové právnické osoby.
2. Řídící nebo správní orgán vypracuje návrh na přemístění a zveřejní jej v souladu s článkem 12, aniž jsou dotčeny případné další formy zveřejnění stanovené členským státem, ve kterém se nachází sídlo. Návrh uvádí stávající firmu, sídlo a identifikační číslo SCE a rovněž obsahuje
a) zamýšlené nové sídlo SCE;
b) navrhované stanovy, včetně případně nové firmy SCE;
c) zamýšlený časový plán přemístění;
d) veškeré dopady přemístění na zapojení zaměstnanců v SCE;
e) veškerá práva na ochranu členů, věřitelů a držitelů jiných práv.
3. Řídící nebo správní orgán vypracuje zprávu, která vysvětluje a odůvodňuje právní a hospodářská hlediska přemístění sídla a účinky na zaměstnanost a uvádí důsledky přemístění pro členy, věřitele, zaměstnance a držitele jiných práv.
4. Členové a věřitelé SCE, držitelé jiných práv, jakož i jiné subjekty, jež toto právo mohou vykonávat podle vnitrostátních právních předpisů, jsou oprávněni nejméně jeden měsíc před valnou hromadou, která má rozhodnout o přemístění, prostudovat v sídle SCE návrh na přemístění a zprávu vypracovanou podle odstavce 3 a na žádost obdržet zdarma kopie těchto dokumentů.
5. Každý člen, který na valné hromadě nebo na schůzi úseku nebo oddělení vyjádří nesouhlas s rozhodnutím o přemístění sídla, může do dvou měsíců od rozhodnutí valné hromady oznámit své vystoupení z SCE. Členství tohoto člena zaniká ke konci účetního období, ve kterém své vystoupení oznámil, a ve vztahu k němu není přemístění sídla SCE účinné. Vystoupení zakládá tomuto členovi nárok na vyplacení jeho podílů za podmínek stanovených v čl. 4 odst. 4 a v článku 16.
6. O přemístění může být rozhodnuto nejdříve dva měsíce po zveřejnění návrhu. Rozhodnutí se přijímá způsobem uvedeným v čl. 62 odst. 4.
7. Než příslušný orgán vydá osvědčení uvedené v odstavci 8, musí SCE prokázat, s ohledem na závazky vzniklé před zveřejněním návrhu na přemístění, že jsou přiměřeně chráněny zájmy věřitelů a držitelů jiných práv (včetně zájmů veřejných subjektů) vůči SCE v souladu s požadavky stanovenými členským státem, ve kterém má SCE sídlo před přemístěním.
Členský stát může rozšířit uplatňování prvního pododstavce i na závazky, které vzniknou nebo mohou vzniknout do okamžiku přemístění.
Prvním a druhým pododstavcem není dotčeno uplatňování vnitrostátních právních předpisů členských států na SCE, které upravují provedení nebo zajištění plateb veřejným subjektům.
8. V členském státě, ve kterém má SCE sídlo, vystaví soud, notář nebo jiný příslušný orgán osvědčení potvrzující splnění všech úkonů a formalit, které musí být provedeny před přemístěním.
9. Nový zápis do rejstříku nelze provést, nebylo-li předloženo osvědčení uvedené v odstavci 8 a nebylo-li prokázáno, že byly splněny všechny formality potřebné pro zápis v zemi, kde se má nacházet nové sídlo.
10. Přemístění sídla SCE a související změny jejích stanov nabývají účinku dnem, ke kterému je SCE zapsána do rejstříku příslušného pro nové sídlo SCE v souladu s čl. 11 odst. 1.
11. Rejstřík nového sídla uvědomí o novém zápisu SCE rejstřík starého sídla, jakmile je proveden. Starý zápis v rejstříku se vymaže až po obdržení tohoto oznámení.
12. Nový zápis a výmaz starého zápisu se v dotyčných členských státech zveřejňuje v souladu s článkem 12.
13. Ode dne zveřejnění nového zápisu SCE do rejstříku se lze nového sídla SCE dovolávat vůči třetím osobám. Dokud však nebyl zveřejněn výmaz SCE z rejstříku jejího předchozího sídla, mohou se třetí osoby nadále dovolávat předchozího sídla SCE, neprokáže-li SCE, že třetím osobám bylo nové sídlo známo.
14. Právní předpisy členského státu mohou stanovit, že pro SCE zapsané do rejstříku v tomto členském státě nenabývá účinku přemístění sídla, které by vedlo ke změně rozhodného práva, pokud některý z příslušných orgánů tohoto členského státu vysloví s tímto přemístěním nesouhlas ve dvouměsíční lhůtě uvedené v odstavci 6. Tento nesouhlas je přípustný pouze z důvodů veřejného zájmu.
Podléhá-li SCE podle směrnic Společenství dohledu vnitrostátního orgánu finančního dozoru, má tento orgán rovněž právo nesouhlasit se změnou sídla.
Nesouhlas musí být možné soudně přezkoumat.
15. Žádná SCE nesmí přemístit sídlo, bylo-li vůči ní zahájeno řízení o zrušení, včetně dobrovolného zrušení, likvidaci, úpadku nebo pozastavení plateb nebo jiné podobné řízení.
16. SCE, která přemístila své sídlo do jiného členského státu, je považována, pokud jde o veškeré pohledávky vzniklé před okamžikem přemístění podle odstavce 10, za SCE se sídlem v členském státě, ve kterém byla zapsána do rejstříku před přemístěním, i když byla žaloba podána po přemístění sídla.
Článek 8
Právo, kterým se SCE řídí
1. SCE se řídí
a) tímto nařízením;
b) svými stanovami, pokud je to v tomto nařízení výslovně stanoveno;
c) pokud jde o oblasti, které toto nařízení neupravuje nebo je upravuje pouze částečně, ve věcech, které upraveny nejsou,
i) právními předpisy přijatými členskými státy k provedení opatření Společenství, která se týkají konkrétně SCE;
ii) právními předpisy členských států, které by se vztahovaly na družstvo založené podle práva členského státu, ve kterém má SCE sídlo;
iii) svými stanovami stejným způsobem, jako u družstva založeného v souladu s právními předpisy členského státu, ve kterém má SCE sídlo.
2. Pokud vnitrostátní právo stanoví zvláštní pravidla nebo omezení činnosti, již SCE vykonává, nebo určité kontroly orgánem dohledu, vztahují se neomezeně na SCE.
Článek 9
Zásada nediskriminace
S výhradou tohoto nařízení musí být s SCE v každém členském státě zacházeno tak, jako by byla družstvem založeným v souladu s právními předpisy členského státu, ve kterém má sídlo.
Článek 10
Údaje povinně uváděné v listinách
1. Právo členského státu, v němž má SCE sídlo, kterým se řídí akciové společnosti, pokud jde o obsah dopisů a listin zasílaných třetím osobám, se obdobně použijí na SCE. Před nebo za firmou SCE se uvádí dodatek "SCE", a případně též dodatek "s ručením omezeným".
2. Pouze SCE smí uvádět zkratku "SCE" před nebo za svou firmou za účelem stanovení své právní formy.
3. Společnosti nebo jiné právnické osoby zapsané v rejstříku členského státu přede dnem vstupu tohoto nařízení v platnost, jejichž firma obsahuje zkratku "SCE", však nemusí svou firmu měnit.
Článek 11
Podmínky zápisu do rejstříku a zveřejňování
1. Každá SCE se v členském státě, ve kterém má sídlo, zapisuje do rejstříku určeného právními předpisy tohoto členského státu v souladu s právem, kterým se řídí akciové společnosti.
2. SCE nemůže být zapsána do rejstříku, dokud není uzavřena dohoda o zapojení zaměstnanců podle článku 4 směrnice 2003/72/ES, přijato rozhodnutí podle čl. 3 odst. 6 uvedené směrnice nebo pokud uplynula doba pro vyjednávání podle článku 5 uvedené směrnice, aniž by byla uzavřena dohoda.
3. Předpokladem pro zápis SCE založené fúzí v členském státě, který využil možnosti uvedené v čl. 7 odst. 3 směrnice 2003/72/ES, je, že musí být buď uzavřena dohoda o zapojení zaměstnanců ve smyslu článku 4 směrnice 2003/72/ES, včetně spolurozhodování, anebo že pro žádné ze zúčastněných družstev neplatila před zápisem pravidla spolurozhodování.
4. Stanovy SCE nesmějí být v žádném okamžiku v rozporu s takto stanovenou úpravou zapojení zaměstnanců. Pokud je tato nová úprava stanovená podle směrnice 2003/72/ES v rozporu se stávajícími stanovami, musí být stanovy v nezbytném rozsahu změněny.
V tom případě může členský stát stanovit, že řídící nebo správní orgán SCE je oprávněn změnit stanovy bez dalšího rozhodnutí valné hromady.
5. Na SCE se obdobně použije právo, kterým se řídí akciové společnosti v členském státě, ve kterém má SCE sídlo, pokud jde o zveřejňování listin a údajů.
Článek 12
Zveřejňování listin v členských státech
1. Listiny a údaje týkající se SCE, které podle tohoto nařízení musí být zveřejňovány, se zveřejňují v souladu s právními předpisy členského státu, ve kterém má SCE sídlo, jež se vztahují na akciové společnosti.
2. Na pobočky SCE zakládané v jiném členském státě, než ve kterém má SCE sídlo, se vztahují vnitrostátní právní předpisy přijaté podle směrnice 89/666/EHS. Členské státy však mohou stanovit odchylky od vnitrostátních právních předpisů provádějících uvedenou směrnici, aby se zohlednily zvláštnosti družstev.
Článek 13
Oznámení v Úředním věstníku Evropské unie
1. Oznámení o zápisu SCE do rejstříku a o výmazu z rejstříku se pro informaci zveřejňují v Úředním věstníku Evropské unie po zveřejnění v souladu s článkem 12. V tomto oznámení musí být uvedena firma, identifikační číslo, datum a místo zápisu SCE do rejstříku, datum, místo a název publikačního prostředku, sídlo SCE a předmět činnosti.
2. Pokud je sídlo SCE přemístěno v souladu s článkem 7, zveřejní se oznámení s údaji stanovenými v článku 1 společně s údaji o novém zápisu do rejstříku.
3. Údaje podle článku 1 musí být zaslány Úřadu pro úřední tisky Evropských společenství do jednoho měsíce od zveřejnění podle čl. 12 odst. 1.
Článek 14
Vznik členství
1. Aniž je dotčen čl. 33 odst. 1 písm. b), musí být vznik členství schválen řídícím nebo správním orgánem. Odmítnutí kandidáti členství se mohou odvolat k valné hromadě, která se koná po podání přihlášky o členství.
Pokud to dovolují právní předpisy členského státu sídla SCE, mohou stanovy SCE stanovit, že osoby, které nebudou vyrábět nebo užívat zboží či služby SCE, mohou být přijaty za členy-investory (neuživatele). Vznik takového členství musí schválit valná hromada nebo jiný orgán, který je k tomu valnou hromadou nebo stanovami zmocněn.
Členové SCE, kteří jsou právnickými osobami, se považují za členy-uživatele na základě toho, že zastupují své vlastní členy, pokud jsou uživateli jejich členové, kteří jsou fyzickými osobami.
Neurčí-li stanovy jinak, mohou členství v SCE nabývat fyzické i právnické osoby.
2. Stanovy mohou určit další podmínky pro přijetí za člena, zejména
- minimální výši upisovaného členského vkladu,
- podmínky vztahující se k předmětu činnosti SCE.
3. Určí-li tak stanovy, mohou být členové požádáni o zvýšení své účasti na základním kapitálu SCE.
4. V sídle SCE je veden abecední seznam všech jejích členů s uvedením jejich adresy a počtu, případně i kategorií podílů každého člena. Každý, kdo má bezprostřední odůvodněný zájem, může na žádost nahlížet do seznamu a obdržet kopii celého nebo části seznamu za cenu, která nepřevýší správní náklady s tím spojené.
5. Každá operace, která vede ke změně rozložení základního kapitálu nebo k jeho zvýšení či snížení, se zapíše do seznamu členů uvedeného v odstavci 4 nejpozději v měsíci následujícím po měsíci, v němž došlo ke změně.
6. Operace uvedené v odstavci 5 jsou pro SCE a třetí osoby s bezprostředním odůvodněným zájmem účinné až po zápisu do seznamu uvedeného v odstavci 4.
7. Členům se na žádost vydá písemné potvrzení o zapsání změny.
Článek 15
Zánik členství
1. Členství zaniká
- vystoupením z SCE,
- vyloučením, pokud člen závažným způsobem poruší své povinnosti nebo jedná v rozporu se zájmy SCE,
- umožňují-li to stanovy, převodem všech podílů na jiného člena nebo fyzickou či právnickou osobu, která nabyla členství,
- zánikem člena, pokud nejde o fyzickou osobu,
- následkem úpadku,
- smrtí,
- v ostatních případech určených ve stanovách nebo v právních předpisech o družstvech členského státu, ve kterém má SCE sídlo.
2. Každý menšinový člen, který na valné hromadě SCE vyjádřil nesouhlas se změnou stanov,
i) jíž byly zavedeny nové povinnosti týkající se plateb nebo poskytování služeb nebo
ii) jíž byly podstatně rozšířeny stávající povinnosti členů SCE nebo
iii) jíž byla prodloužena lhůta pro vystoupení z SCE na více než pět let,
může do dvou měsíců od rozhodnutí valné hromady oznámit své vystoupení z SCE.
V případech uvedených v prvním pododstavci bodech i) a ii) končí členství ke konci současného účetního období a v případě uvedeném v bodě iii) po uplynutí lhůty pro vystoupení platné před změnou stanov. Změna stanov není vůči dotčenému členu účinná. Vystoupením získává tento člen nárok na vyplacení svých podílů za podmínek stanovených v čl. 3 odst. 4 a v článku 16.
3. O vyloučení rozhodne správní nebo řídící orgán SCE poté, co se člen vyjádří. Člen se proti takovému rozhodnutí může odvolat k valné hromadě.
Článek 16
Finanční nároky členů v případě jejich vystoupení nebo vyloučení
1. Kromě případu převodu podílu a s výhradou článku 3 opravňuje zánik členství člena k vyplacení jeho podílu na upsaném základním kapitálu sníženém o poměrnou část případných ztrát započítaných k tíži základního kapitálu SCE.
2. Částky odečtené podle odstavce 1 se vypočítají na základě účetní rozvahy účetního období, v němž vznikl nárok na vyplacení podílu.
3. Stanovy určí postupy a podmínky pro výkon práva na vystoupení a lhůtu, ve které se uskuteční vyplacení podílu, která nesmí přesahovat tři roky. V žádném případě není SCE povinna vyplatit podíl do šesti měsíců od schválení účetní rozvahy vydané po zániku členství.
4. Odstavce 1, 2 a 3 se použijí také při částečné výplatě členského podílu.
KAPITOLA II
ZALOŽENÍ SCE
Oddíl 1
Obecná ustanovení
Článek 17
Rozhodné právo během zakládání SCE
1. S výhradou tohoto nařízení se založení SCE řídí právními předpisy, které se vztahují na družstva v členském státě, ve kterém SCE zřizuje své sídlo.
2. Zápis SCE do rejstříku se zveřejňuje v souladu s článkem 12.
Článek 18
Nabytí právní subjektivity
1. SCE nabývá právní subjektivity dnem, ke kterému je v členském státě, ve kterém má sídlo, zapsána do rejstříku určeného tímto členským státem v souladu s čl. 11 odst. 1.
2. Jestliže byly jménem SCE provedeny úkony před jejím zápisem do rejstříku v souladu s článkem 11 a SCE nepřevezme po svém zápisu závazky vzniklé z těchto úkonů, ručí za ně fyzické osoby, společnosti nebo jiné právnické osoby, které provedly tyto úkony, společně a nerozdílně a neomezeně, nebylo-li dohodnuto jinak.
Oddíl 2
Založení fúzí
Článek 19
Postup založení SCE fúzí
SCE může být založena fúzí v souladu s postupem
- pro fúzi sloučením nebo
- pro fúzi splynutím.
V případě fúze sloučením získává při uskutečnění fúze formu SCE nástupnické družstvo. V případě fúze splynutím se SCE stává nová právnická osoba.
Článek 20
Rozhodné právo pro fúzi
U věcí, které tento oddíl neupravuje nebo které jsou v tomto oddíle upraveny pouze částečně, se v aspektech, které upraveny nejsou, na každé z družstev účastnících se založení SCE fúzí vztahují právní předpisy členského státu, kterým dané družstvo podléhá, upravující fúze družstev, a neexistují-li, právní předpisy uvedeného státu týkající se vnitrostátních fúzí akciových společností.
Článek 21
Důvody nesouhlasu s fúzí
Právní předpisy členského státu mohou stanovit, že se družstvo řídící se právem tohoto členského státu nesmí zúčastnit založení SCE fúzí, pokud s tím některý z příslušných orgánů tohoto členského státu vyjádří nesouhlas před vydáním osvědčení uvedeného v čl. 29 odst. 2.
Tento nesouhlas je přípustný pouze z důvodů veřejného zájmu. Nesouhlas musí být možné soudně přezkoumat.
Článek 22
Podmínky fúze
1. Řídící nebo správní orgány fúzujících družstev vypracují projekt fúze. Projekt fúze zahrnuje tyto údaje:
a) firma a sídlo každého z fúzujících družstev a navrhovaná firma a sídlo SCE;
b) výměnný poměr upsaných členských podílů a popřípadě výše doplatku na dorovnání. Nejsou-li žádné podíly, přesné rozdělení majetku a jeho hodnoty v podílech;
c) podmínky rozložení podílů SCE;
d) den, od kterého vznikne majiteli podílů SCE právo na podíl na zisku, a případné zvláštní podmínky týkající se tohoto práva;
e) den, od kterého se pro účely účetnictví považují jednání fúzujících družstev za jednání SCE;
f) zvláštní podmínky či výhody spojené s dluhopisy nebo jinými než podílovými cennými papíry, které podle článku 66 nezakládají členství v SCE;
g) práva poskytnutá SCE držitelům podílů spojených se zvláštními právy a držitelům jiných než podílových cenných papírů nebo navrhovaná opatření vůči těmto osobám;
h) opatření na ochranu práv věřitelů fúzujících družstev;
i) případné zvláštní výhody poskytnuté znalcům, kteří přezkoumávají projekt fúze, nebo členům správních, řídících, dozorčích nebo kontrolních orgánů fúzujících družstev;
j) stanovy SCE;
k) údaje o postupu, jímž se určí podmínky zapojení zaměstnanců podle směrnice 2003/72/ES.
2. Fúzující družstva mohou v projektu fúze upravit další záležitosti.
3. Právo, kterým se řídí akciové společnosti, pokud jde o projekt fúze, se obdobně použije na přeshraniční fúzi družstev za účelem založení SCE.
Článek 23
Vysvětlení a odůvodnění podmínek fúze
Správní nebo řídící orgán každého z fúzujících družstev vypracuje podrobnou písemnou zprávu, ve které z právního a hospodářského hlediska vysvětlí a odůvodní projekt fúze a zejména výměnný poměr členských podílů. Ve zprávě se uvedou veškeré případné obtíže, které se vyskytly při oceňování.
Článek 24
Zveřejnění
1. Na každé z fúzujících družstev se s výhradou případných dalších požadavků členského státu, jehož právem se dané družstvo řídí, použijí obdobně právní předpisy, kterými se řídí akciové společnosti, pokud jde o požadavky na zveřejňování projektu fúze.
2. Zveřejnění projektu fúze ve věstníku členského státu však musí o každém z fúzujících družstev obsahovat tyto údaje:
a) právní forma, firma a sídlo každého fúzujícího družstva;
b) adresa místa nebo rejstříku, kde jsou uloženy stanovy a veškeré další listiny a údaje každého fúzujícího družstva, a číslo zápisu do tohoto rejstříku;
c) údaje o opatřeních pro výkon práv věřitelů daného družstva přijatých v souladu s článkem 28 a adresa, na které lze získat zdarma veškeré údaje o těchto opatřeních;
d) údaje o opatřeních pro výkon práv členů daného družstva přijatých v souladu s článkem 28 a adresa, na které lze získat zdarma veškeré údaje o těchto opatřeních;
e) navrhovaná firma a sídlo SCE;
f) podmínky, za kterých se určí den, ke kterému se fúze stává účinnou podle článku 31.
Článek 25
Informační povinnosti
1. Každý člen má právo seznámit se nejméně jeden měsíc přede dnem konání valné hromady, která má rozhodnout o fúzi, v sídle s těmito dokumenty:
a) projektem fúze uvedeným v článku 22;
b) ročními účetními závěrkami a výročními zprávami fúzujících družstev za tři předcházející účetní období;
c) účetní rozvahou sestavenou v souladu s právními předpisy, kterými se řídí vnitrostátní fúze akciových společností, pokud ji tyto předpisy vyžadují;
d) zprávami znalců o hodnotě podílů přidělovaných výměnou za majetek fúzujících družstev nebo o výměnném poměru členských podílů podle článku 26;
e) zprávy správního nebo řídícího orgánu družstva podle článku 23.
2. Každý člen může na žádost obdržet zdarma úplný opis dokumentů uvedených v odstavci 1.
Článek 26
Zpráva nezávislých znalců
1. Pro každé fúzující družstvo přezkoumá jeden nebo více nezávislých znalců jmenovaných dotčeným družstvem v souladu s čl. 4 odst. 6 projekt fúze a vypracuje pro členy družstva písemnou zprávu.
2. Umožňují-li to právní předpisy členských států, kterými se řídí fúzující družstva, může být pro všechna tato družstva vypracována společná zpráva.
3. Právní předpisy o právech a povinnostech znalců platné pro fúze akciových společností se obdobně použijí na fúzi družstev.
Článek 27
Schválení projektu fúze
1. Návrh projektu fúze schvaluje valná hromada každého fúzujícího družstva.
2. Zapojení zaměstnanců v SCE se stanoví v souladu se směrnicí 2003/72/ES. Valná hromada každého fúzujícího družstva si může vyhradit právo podmínit zápis SCE do rejstříku svým výslovným souhlasem s takto stanovenou dohodou.
Článek 28
Rozhodné právo při založení fúzí
1. Právo členského státu, kterým se řídí každé z fúzujících družstev, se použije jako v případě fúze akciových společností s ohledem na přeshraniční charakter fúze, k ochraně zájmů
- věřitelů fúzujících družstev a
- majitelů dluhopisů fúzujících družstev.
2. Členský stát může pro fúzující družstva, které se řídí jeho právem, přijmout předpisy k zajištění přiměřené ochrany členů, kteří s fúzí vyjádřili nesouhlas.
Článek 29
Přezkoumání fúze
1. Soulad fúze s právem se přezkoumá, pokud jde o část postupu týkající se každého fúzujícího družstva, podle právních předpisů platných pro fúze družstev členského státu, jehož právem se fúzující družstvo řídí, a neexistují-li, podle právních předpisů tohoto členského státu platných pro fúzi akciových společností.
2. V každém dotyčném členském státě vystaví soud, notář nebo jiný příslušný orgán osvědčení potvrzující splnění všech úkonů a formalit, které musí být před fúzí provedeny.
3. Stanoví-li právo členského státu, kterým se řídí některé z fúzující družstev, postup pro přezkoumání a změnu výměnného poměru členských podílů nebo postup pro vypořádání menšinových členů, aniž by to bránilo zápisu fúze, použijí se tyto postupy pouze tehdy, pokud ostatní fúzující družstva nacházející se v členských státech, které takový postup nestanoví, při schvalování projektu fúze v souladu s čl. 27 odst. 1 výslovně souhlasí s tím, aby členové tohoto fúzujícího družstva měli možnost využít tohoto postupu. V tom případě může soud, notář nebo jiný příslušný orgán vydat osvědčení uvedené v odstavci 2, i když byl tento postup zahájen. V osvědčení však musí být uvedeno, že tento postup dosud probíhá. Rozhodnutí přijaté na základě tohoto postupu je závazné pro nástupnické družstvo i všechny jeho členy.
Článek 30
Přezkoumání zákonnosti fúze
1. Soulad fúze s právem přezkoumá, pokud jde o část postupu týkajícího se provedení fúze a založení SCE, soud, notář nebo jiný příslušný orgán členského státu navrhovaného sídla SCE, který je příslušný přezkoumávat toto hledisko souladu fúzí družstev s právem, a neexistuje-li takový orgán, pak ten, který může z tohoto hlediska přezkoumávat fúze akciových společností.
2. K tomuto účelu předloží každé fúzující družstvo příslušnému orgánu osvědčení uvedené v čl. 29 odst. 2 do šesti měsíců od jeho vydání společně s kopií projektu fúze schváleného tímto družstvem.
3. Orgán uvedený v odstavci 1 zajistí zejména, aby fúzující družstva schválila projekt fúze ve shodném znění a aby byla přijata opatření k zapojení zaměstnanců podle směrnice 2003/72/ES.
4. Orgán se rovněž přesvědčí, zda bylo SCE založeno v souladu s požadavky právních předpisů členského státu, ve kterém se nachází jeho sídlo.
Článek 31
Zápis fúze
1. Fúze a současné založení SCE nabývají účinku dnem, ke kterému je SCE zapsána do rejstříku v souladu s čl. 11 odst. 1.
2. SCE nesmí být zapsána do rejstříku, dokud nebyly splněny všechny formality uvedené v článcích 29 a 30.
Článek 32
Zveřejnění
U každého z fúzujících družstev se provedení fúze zveřejní způsobem stanoveným právními předpisy dotyčného členského státu, které se týkají fúzí akciových společností.
Článek 33
Důsledky fúze
1. Fúze provedená podle čl. 19 prvního pododstavce první odrážky má bez dalšího tyto důsledky, které nastávají současně:
a) jmění každého slučovaného družstva se převádí na přejímající právnickou osobu;
b) členové každého slučovaného družstva se stávají členy přejímající právnické osoby;
c) slučovaná družstva zanikají;
d) přejímající právnická osoba nabývá právní formu SCE.
2. Fúze provedená podle článku 19 prvního pododstavce druhé odrážky má bez dalšího tyto důsledky, které nastávají současně:
a) jmění všech fúzujících družstev se převádí na SCE;
b) členové fúzujících družstev se stávají členy SCE;
c) fúzující družstva zanikají.
3. Vyžadují-li v případě fúze družstev právní předpisy členského státu splnění zvláštních formalit, aby nabyl účinnosti převod určitého majetku, práv a závazků fúzujících družstev vůči třetím osobám, pak se tyto formality uplatní a musí být splněny buď fúzujícími družstvy, nebo SCE po jejím zápisu do rejstříku.
4. Práva a povinnosti zúčastněných družstev týkající se individuálních i kolektivních podmínek zaměstnání vyplývající z vnitrostátních právních předpisů, zvyklostí a jednotlivých pracovních smluv nebo pracovních poměrů, které existují ke dni zápisu do rejstříku, se převádějí na SCE jejím zápisem do rejstříku.
První pododstavec se nevztahuje na právo zástupců zaměstnanců na účast na valných hromadách nebo na schůzi úseku nebo oddělení podle čl. 59 odst. 4.
5. Po zápisu fúze do rejstříku uvědomí SCE bezodkladně členy slučovaného družstva o jejich zapsání do seznamu členů a o počtu jejich podílů.
Článek 34
Zákonnost fúze
1. Fúze podle čl. 2 odst. 1 čtvrté odrážky nemůže být prohlášena za neplatnou poté, co je SCE zapsána do rejstříku.
2. Nepřezkoumání souladu fúze s právem podle článků 29 a 30 je jedním z důvodů zrušení SCE v souladu s článkem 74.
Oddíl 3
Přeměna stávajícího družstva na SCE
Článek 35
Postupy založení SCE formou přeměny
1. Aniž je dotčen článek 11, nevede přeměna družstva na SCE k zrušení družstva ani k vytvoření nové právnické osoby.
2. Současně s přeměnou nemůže být přemístěno sídlo z jednoho členského státu do jiného podle s článku 7.
3. Řídící nebo správní orgán dotyčného družstva vypracuje projekt přeměny a zprávu, která vysvětluje a odůvodňuje právní a hospodářská hlediska přeměny, jakož i její dopady na zaměstnanost, a uvádí důsledky přechodu na právní formu SCE pro členy a zaměstnance družstva.
4. Projekt přeměny se zveřejní způsobem stanoveným právními předpisy jednotlivých členských států nejméně měsíc před konáním valné hromady svolané k rozhodnutí o přeměně.
5. Před konáním valné hromady uvedené v odstavci 6 jeden nebo více nezávislých znalců jmenovaných nebo schválených v souladu s vnitrostátními právními předpisy soudem nebo správním orgánem členského státu, jehož právem se řídí družstvo, které se přeměňuje na SCE, obdobně osvědčí, že podmínky čl. 22 odst. 1 písm. b) jsou splněny.
6. Valná hromada dotyčného družstva schválí projekt přeměny společně se stanovami SCE.
7. Členské státy mohou podmínit přeměnu souhlasem kontrolního orgánu přeměněného družstva, ve kterém je stanoveno spolurozhodování zaměstnanců, učiněným kvalifikovanou většinou nebo jednomyslně.
8. Práva a povinnosti družstva, které se má přeměnit, týkající se individuálních i kolektivních podmínek zaměstnání, vyplývající z vnitrostátních právních předpisů, zvyklostí a jednotlivých pracovních smluv nebo pracovních poměrů, které existují ke dni zápisu do rejstříku, se převádějí na SCE jejím zápisem.
KAPITOLA III
STRUKTURA SCE
Článek 36
Struktura orgánů
Za podmínek stanovených tímto nařízením má SCE tyto orgány:
a) valnou hromadu a
b) buď dozorčí orgán a řídící orgán (dualistický systém), nebo správní orgán (monistický systém), podle toho, kterou možnost obsahují stanovy.
Oddíl 1
Dualistický systém
Článek 37
Funkce řídícího orgánu a jmenování jeho členů
1. Řídící orgán odpovídá za řízení SCE a zastupuje ji při jednání s třetími osobami a před soudem. Členský stát může stanovit, že výkonný ředitel odpovídá za běžné vedení SCE za stejných podmínek, jaké platí pro družstva se sídlem na jeho území.
2. Člena nebo členy řídícího orgánu jmenuje a odvolává dozorčí orgán.
Členský stát však může vyžadovat nebo umožnit, aby ve stanovách SCE bylo určeno, že člena nebo členy řídícího orgánu jmenuje a odvolává valná hromada za stejných podmínek, jaké platí pro družstva se sídlem na jeho území.
3. Nikdo nesmí být současně členem řídícího orgánu i dozorčího orgánu SCE. Dozorčí orgán však může ustanovit jednoho ze svých členů k výkonu funkce člena řídícího orgánu v případě, že toto místo není obsazeno. Po tuto dobu se pozastavují funkce dotyčné osoby jako člena dozorčího orgánu. Členský stát může tuto dobu omezit.
4. Počet členů řídícího orgánu nebo pravidla pro jeho stanovení určují stanovy SCE. Členský stát však může stanovit jejich nejnižší nebo nejvyšší počet.
5. Neobsahuje-li právo členského státu žádné předpisy o dualistickém systému pro družstva se sídlem na území tohoto státu, může členský stát ve vztahu k SCE přijmout potřebná opatření.
Článek 38
Předsednictví a svolání schůze řídícího orgánu
1. V souladu se stanovami zvolí řídící orgán jednoho ze svých členů předsedou.
2. Předseda svolává schůzi řídícího orgánu v souladu se stanovami buď z vlastního podnětu, nebo na žádost člena. V žádosti uvede člen důvody pro svolání schůze. Pokud není žádosti vyhověno do patnácti dnů, může schůzi řídícího orgánu svolat přímo člen či členové, kteří podali žádost.
Článek 39
Funkce dozorčího orgánu a jmenování jeho členů
1. Dozorčí orgán dohlíží na výkon povinností řídícího orgánu. Dozorčí orgán není oprávněn sám vykonávat řídící pravomoci v SCE. Dozorčí orgán nemůže zastupovat SCE při jednání s třetími osobami. Zastupuje SCE vůči řídícímu orgánu nebo jeho členům v právních sporech nebo při uzavírání smluv.
2. Členy dozorčího orgánu jmenuje a odvolává valná hromada. Členové prvního dozorčího orgánu však mohou být jmenováni stanovami. Tím nejsou dotčena případná ujednání o zapojení zaměstnanců podle směrnice 2003/72/ES.
3. Členové-neuživatelé mohou tvořit nejvýše jednu čtvrtinu členů dozorčího orgánu.
4. Počet členů dozorčího orgánu nebo pravidla pro jeho stanovení určují stanovy. Členský stát však může stanovit počet členů nebo složení dozorčího orgánu SCE se sídlem na jeho území nebo nejnižší nebo nejvyšší počet členů.
Článek 40
Právo na informace
1. Řídící orgán informuje dozorčí orgán nejméně jednou za tři měsíce o průběhu a předpokládaném vývoji podnikání SCE; přitom zohlední všechny informace o podnicích kontrolovaných SCE, které mohou mít výrazný vliv na průběh podnikání SCE.
2. Kromě pravidelných informací podle odstavce 1 podává řídící orgán dozorčímu orgánu neprodleně informace o událostech, které by mohly mít významný dopad na SCE.
3. Dozorčí orgán může od řídícího orgánu požadovat, aby mu poskytl jakékoli informace, které jsou potřebné pro výkon dohledu v souladu s čl. 39 odst. 1. Členský stát může stanovit, že tuto možnost je rovněž oprávněn požadovat i každý člen dozorčího orgánu.
4. Dozorčí orgán může provádět nebo nechat provést veškerá šetření potřebná k výkonu jeho povinností.
5. Každý člen dozorčího orgánu je oprávněn seznámit se s veškerými informacemi, které jsou dozorčímu orgánu podány.
Článek 41
Předsednictví a svolání schůze dozorčího orgánu
1. Dozorčí orgán zvolí jednoho ze svých členů předsedou. Jmenují-li polovinu členů dozorčího orgánu zaměstnanci, může být za předsedu zvolen pouze člen jmenovaný valnou hromadou.
2. Předseda svolává schůzi dozorčího orgánu v souladu se stanovami buď z vlastního podnětu, nebo na žádost nejméně jedné třetiny jeho členů, nebo na žádost řídícího orgánu. V žádosti se uvedou důvody pro svolání schůze. Pokud není žádosti vyhověno do patnácti dnů, mohou schůzi dozorčího orgánu svolat ti, kdo podali žádost.
Oddíl 2
Monistický systém
Článek 42
Funkce správního orgánu a jmenování jeho členů
1. Správní orgán řídí SCE a zastupuje ji při jednání s třetími osobami a před soudem. Členský stát může stanovit, že výkonný ředitel odpovídá za běžné řízení SCE za stejných podmínek, jaké platí pro družstva se sídlem na jeho území.
2. Počet členů správního orgánu nebo pravidla jeho stanovení určují stanovy SCE. Členský stát však může stanovit jejich nejnižší a případně i nejvyšší počet členů. Členové-neuživatelé mohou tvořit nejvýše jednu čtvrtinu členů správního orgánu.
Je-li však v souladu se směrnicí 2003/72/ES upraveno zapojení zaměstnanců, musí být členové správního orgánu nejméně tři.
3. Členy správního orgánu, a určují-li tak stanovy, též jejich náhradníky, jmenuje valná hromada. Členové prvního správního orgánu však mohou být jmenováni stanovami. Tím nejsou dotčena případná ujednání o zapojení zaměstnanců podle směrnice 2003/72/ES.
4. Neobsahuje-li právo členského státu žádné předpisy o monistickém systému platná pro družstva se sídlem na území tohoto státu, může členský stát ve vztahu k SCE přijmout potřebná opatření.
Článek 43
Zasedání a právo na informace
1. Správní orgán zasedá v odstupech určených stanovami, nejméně však jednou za tři měsíce, aby projednal průběh a předpokládaný vývoj podnikání SCE, přičemž případně přihlédne ke všem informacím o podnicích kontrolovaných SCE, které mohou mít výrazný vliv na průběh jejího podnikání.
2. Každý člen správního orgánu je oprávněn seznámit se se všemi zprávami, dokumenty a informacemi, které jsou správnímu orgánu předloženy.
Článek 44
Předsednictví a svolání schůze správního orgánu
1. Správní orgán zvolí jednoho ze svých členů předsedou. Jmenují-li polovinu členů správního orgánu zaměstnanci, může být za předsedu zvolen pouze člen jmenovaný valnou hromadou.
2. Předseda svolává schůzi správního orgánu za podmínek stanovených stanovami buď z vlastního podnětu, nebo na žádost nejméně jedné třetiny jeho členů. V žádosti se uvedou důvody pro svolání schůze. Pokud není žádosti vyhověno do patnácti dnů, mohou schůzi správního orgánu svolat přímo ti, kdo podali žádost.
Oddíl 3
Společná ustanovení pro monistický a dualistický systém
Článek 45
Funkční období
1. Členové orgánů SCE jsou jmenováni na dobu určenou ve stanovách, která však nesmí být delší než šest let.
2. S výhradou omezení uvedených ve stanovách mohou být členové těchto orgánů opětovně jmenování jednou či vícekrát na dobu stanovenou v souladu s odstavcem 1.
Článek 46
Podmínky členství
1. Stanovy SCE mohou povolit společnosti ve smyslu článku 48 Smlouvy, aby byla členem jednoho z orgánů SCE, nestanoví-li jinak právní předpisy členského státu jejího sídla týkající se družstev.
Uvedená společnost určí fyzickou osobu jako zástupce pro výkon jejích funkcí v dotyčném orgánu. Na tohoto zástupce se vztahují stejné podmínky a povinnosti, jako kdyby byl osobně členem orgánu.
2. Členem orgánu SCE ani zástupcem člena ve smyslu odstavce 1 nesmí být
- osoba, která podle právních předpisů členského státu, ve kterém má SCE sídlo, nemůže být členem odpovídajícího orgánu družstva, které se řídí právem tohoto státu,
- osoba, která nesmí být členem odpovídajícího orgánu družstva, které se řídí právem některého členského státu, na základě soudního nebo správního rozhodnutí vydaného v některém členském státě.
3. Stanovy SCE mohou, v souladu s právními předpisy členského státu vztahujícími se na družstva, stanovit zvláštní podmínky způsobilosti ke členství ve správním orgánu.
Článek 47
Oprávnění k zastupování SCE a ručení SCE
1. Je-li oprávnění zastupovat SCE při jednání s třetími osobami v souladu s čl. 37 odst. 1 a čl. 42 odst. 1 svěřeno více než jednomu členovi, vykonávají tito členové toto oprávnění společně, ledaže podle práva členského státu sídla SCE mohou stanovy určit jinak. V tom případě se lze dotčeného ustanovení vůči třetím osobám dovolávat, pokud bylo v souladu s čl. 11 odst. 5 a článkem 12 zveřejněno.
2. Právní úkony provedené orgány SCE zavazují SCE vůči třetím osobám, i když jsou v rozporu s předmětem její činnosti, ledaže překračují oprávnění, které těmto orgánům svěřuje nebo dovoluje svěřit právo členského státu, v němž má SCE sídlo.
Členské státy však mohou stanovit, že SCE není vázána takovými úkony, které překračují rozsah jejího předmětu činnosti, prokáže-li, že třetí strana o rozporu daného úkonu s jejím předmětem činnosti věděla, nebo za daných okolností nemohla nevědět; samotné zveřejnění stanov není dostatečným důkazem.
3. Na omezení oprávnění orgánů SCE vyplývající ze stanov nebo z rozhodnutí příslušných orgánů se nelze vůči třetím osobám nikdy odvolávat, ani pokud byla tato omezení zveřejněna.
4. Členský stát může stanovit, že oprávnění k zastupování SCE smějí stanovy svěřit jediné osobě nebo několika osobám, které jednají společně. Vnitrostátní právo může stanovit účinnost tohoto ustanovení stanov vůči třetím osobám, pokud se týká obecného zastoupení. Případná účinnost takového ustanovení vůči třetím osobám se řídí článkem 12.
Článek 48
Úkony vyžadující zmocnění
1. Stanovy SCE uvedou druhy úkonů, pro které je nezbytné
- v dualistickém systému zmocnění řídícího orgánu dozorčím orgánem nebo valnou hromadou,
- v monistickém systému výslovné rozhodnutí správního orgánu nebo zmocnění valnou hromadou.
2. Článek 47 není odstavcem 1 dotčen.
3. Členský stát však může stanovit druhy úkonů včetně orgánu, jež vydává zmocnění, které musí být uvedeny ve stanovách SCE se sídlem na jeho území, nebo stanovit, že v dualistickém systému může druhy úkonů, které podléhají zmocnění, stanovit sám dozorčí orgán.
Článek 49
Důvěrnost údajů
Členové orgánů SCE jsou i po skončení své funkce vázáni mlčenlivostí ohledně veškerých informací o SCE, které mají a jejichž šíření by mohlo poškodit zájmy družstva nebo jeho členů, s výjimkou informací, jejichž poskytnutí je ve veřejném zájmu nebo je vyžadují či povolují vnitrostátní právní předpisy vztahující se na družstva nebo společnosti.
Článek 50
Usnášení orgánů SCE
1. Nestanoví-li toto nařízení nebo stanovy jinak, platí pro usnášeníschopnost a rozhodování v orgánech SCE tato pravidla:
a) usnášeníschopnost: musí být přítomna nebo zastoupena nejméně polovina členů s hlasovacím právem;
b) rozhodování: většinou přítomných nebo zastoupených členů s hlasovacím právem.
Nepřítomní členové se mohou účastnit rozhodování buď zmocněním jiného člena orgánu nebo náhradníka, který byl současně s nimi jmenován k jejich zastupování.
2. Neurčí-li stanovy jinak, má předseda každého orgánu v případě rovnosti hlasů rozhodující hlas. Stanovy nesmějí určit jinak, tvoří-li polovinu členů dozorčího orgánu zástupci zaměstnanců.
3. Je-li v souladu se směrnicí 2003/72/ES stanoveno zapojení zaměstnanců, může členský stát stanovit, že se na usnášeníschopnost a rozhodování dozorčího orgánu vztahují odchylně od odstavců 1 a 2 předpisy, které se za stejných podmínek vztahují na družstva, která se řídí právem dotyčného členského státu.
Článek 51
Občanskoprávní odpovědnost
Členové řídících, dozorčích a správních orgánů odpovídají v souladu s právními předpisy vztahujícími se na družstva v členském státě, ve kterém se nachází sídlo SCE, za ztrátu nebo škodu, která vznikla SCE v důsledku toho, že porušili povinnosti, které vyplývají z právních předpisů, stanov nebo jiné povinnosti při výkonu jejich funkce.
Oddíl 4
Valná hromada
Článek 52
Působnost
Valná hromada rozhoduje o záležitostech, ve kterých má výlučnou působnost na základě
a) tohoto nařízení nebo
b) právních předpisů členského státu, ve kterém se nachází sídlo SCE, přijatými na základě směrnice 2003/72/ES.
Kromě toho valná hromada rozhoduje o záležitostech, které jsou svěřeny do působnosti valné hromady družstva řídícího se právem členského státu, ve kterém se nachází sídlo SCE, buď právní předpisy tohoto členského státu, nebo stanovy SCE v souladu s těmito předpisy.
Článek 53
Jednání valné hromady
Aniž jsou dotčena ustanovení tohoto oddílu, řídí se organizace a jednání valné hromady společně s postupem pro hlasování právními předpisy vztahujícími se na družstva v členském státě, ve kterém se nachází sídlo SCE.
Článek 54
Konání valné hromady
1. Valná hromada SCE se koná nejméně jednou v kalendářním roce do šesti měsíců po uzávěrce účetního období, nestanoví-li častější konání valné hromady právní předpisy členského státu, ve kterém se nachází sídlo SCE, vztahující se na družstva se stejným předmětem činnosti jako SCE. Členský stát však může stanovit, že první valná hromada se může konat kdykoli během osmnácti měsíců po vzniku SCE.
2. Valnou hromadu může kdykoli svolat řídící, správní nebo dozorčí orgán nebo jiný příslušný orgán či úřad v souladu s vnitrostátními právními předpisy vztahujícími se na družstva v členském státě, ve kterém se nachází sídlo SCE. Řídící orgán je povinen svolat valnou hromadu na žádost dozorčího orgánu.
3. Pořad jednání valné hromady pořádané po uzávěrce účetního období zahrnuje alespoň schválení roční účetní závěrky a rozhodnutí o rozdělení zisku.
4. V průběhu valné hromady může být rozhodnuto o svolání příští valné hromady a stanoven její pořad jednání a den konání.
Článek 55
Svolání valné hromady menšinou členů
Členové SCE, kterých je více než 5000 nebo kteří disponují alespoň 10 % z celkového počtu hlasů, mohou požádat SCE, aby svolala valnou hromadu, a stanovit její pořad jednání. Stanovy mohou minimální počet členů nebo procento hlasů snížit.
Článek 56
Oznámení o konání valné hromady
1. Valná hromada SCE se svolává písemným oznámením, které se jakýmkoli dostupným způsobem zašle všem osobám s právem účasti na valné hromadě podle čl. 58 odst. 1 a 2 a podle stanov. Oznámení lze podat i zveřejněním v úředním interním zpravodaji SCE.
2. Oznámení o konání valné hromady obsahuje alespoň tyto údaje:
- firmu a sídlo SCE,
- místo, datum a čas konání,
- případně druh valné hromady,
- pořad jednání s uvedením bodů, které je třeba projednat, a návrhů rozhodnutí.
3. Doba od odeslání oznámení uvedeného v odstavci 1 do zahájení valné hromady musí činit alespoň 30 dnů. Tato lhůta může být v naléhavých případech zkrácena na 15 dnů. V případech, kdy se použije ustanovení čl. 61 odst. 4 ohledně usnášeníschopnosti valné hromady, může být doba mezi konáním první a druhé valné hromady se stejným pořadem jednání zkrácena v souladu s právními předpisy členského státu, ve kterém se nachází sídlo SCE.
Článek 57
Vkládání nových bodů na pořad jednání
Členové SCE, kterých je více než 5000 nebo kteří disponují alespoň 10 % z celkového počtu hlasů, mohou požadovat zařazení jednoho nebo více nových bodů na pořad jednání jakékoli valné hromady. Stanovy mohou minimální počet členů nebo procento hlasů snížit.
Článek 58
Účast a zastoupení
1. Každý člen má na valné hromadě právo se vyjádřit ke všem bodům zahrnutým na pořad jednání a hlasovat o nich.
2. Bez hlasovacího práva se mohou valné hromady účastnit členové orgánů SCE a držitelé dluhopisů a jiných než podílových cenných papírů ve smyslu článku 64, a umožňují-li to stanovy, jakékoli jiné osoby k tomu oprávněné podle práva členského státu, ve kterém se nachází sídlo SCE.
3. Osoba s hlasovacím právem má právo určit si v souladu se stanovami zmocněnce, který ji na valné hromadě zastupuje.
Stanovy stanoví nejvyšší počet osob, které může zastupovat jeden zmocněnec.
4. Stanovy mohou umožnit hlasování poštovní nebo elektronickou cestou; v tom případě určí i příslušné postupy.
Článek 59
Hlasovací právo
1. Každý člen SCE má bez ohledu na počet svých podílů jeden hlas.
2. Umožňují-li to právní předpisy členského státu, ve kterém má SCE sídlo, mohou stanovy každému členu přidělit určitý počet hlasů, který se řídí podle jeho účasti na družstevní činnosti v jiné formě než kapitálové účasti. Přidělené hlasy však u žádného člena nesmějí přesáhnout počet pěti hlasů nebo 30 % na celkovém počtu hlasů, podle toho, co je nižší.
Umožňují-li to právní předpisy členského státu, ve kterém má SCE sídlo, mohou stanovy SCE vyvíjející finanční nebo pojišťovací činnosti určit, že se počet hlasů přidělených každému členu řídí podle jeho účasti na družstevní činnosti včetně kapitálové účasti SCE. Přidělené hlasy však u žádného člena nesmějí přesáhnout počet pěti hlasů nebo 20 % na celkovém počtu hlasů, podle toho, co je nižší.
Umožňují-li to právní předpisy členského státu, ve kterém má SCE sídlo, mohou stanovy SCE, v níž je většina členů tvořena družstvy, určit rozdělení hlasů podle účasti členů na družstevní činnosti včetně kapitálové účasti v SCE, nebo podle počtu členů každého zúčastněného družstva.
3. Přidělení hlasovacích práv členům-neuživatelům (investorům) stanovami se řídí právními předpisy členského státu, ve kterém má SCE sídlo. Členové-neuživatelé však mohou mít dohromady nejvýše 25 % všech hlasovacích práv.
4. Umožňují-li to v okamžiku vstupu tohoto nařízení v platnost právní předpisy členského státu, ve kterém má SCE sídlo, mohou stanovy umožnit účast zástupců zaměstnanců na valné hromadě nebo na schůzi úseku nebo oddělení za předpokladu, že zástupci zaměstnanců nebudou dohromady disponovat více než 15 % hlasovacích práv. Tato hlasovací práva zanikají přemístěním sídla SCE do členského státu, jehož právo takovou účast zástupců zaměstnanců neumožňuje.
Článek 60
Právo na informace
1. Každému členu, který o to na valné hromadě požádá, poskytne řídící nebo správní orgán informace o záležitostech SCE týkající se věcí, o kterých může valná hromada podle čl. 61 odst. 1 rozhodovat. Tyto informace musí být v rámci možností poskytnuty na dotyčné valné hromadě.
2. Řídící nebo správní orgán může odmítnout poskytnutí těchto informací, pouze pokud
- by to mohlo SCE způsobit vážnou škodu nebo
- by šíření těchto informací bylo neslučitelné se zákonnou povinností mlčenlivosti.
3. Člen, jehož žádost o informace byla zamítnuta, může požadovat, aby byl jeho dotaz a důvody zamítnutí uvedeny do zápisu z valné hromady.
4. Deset dnů před konáním valné hromady, která má rozhodnout o závěrce účetního období, se mohou členové seznámit s účetní rozvahou, výkazem zisků a ztrát s přílohami, výroční zprávou, výsledkem auditu účetnictví příslušnou osobou, a pokud jde o mateřský podnik ve smyslu směrnice 83/349/EHS, též s konsolidovanou účetní závěrkou.
Článek 61
Rozhodování
1. Valná hromada se může usnášet o bodech na svém pořadu jednání. Může také jednat a usnášet se o bodech, které byly na pořad jednání vloženy z podnětu menšiny členů podle článku 57.
2. Valná hromada se usnáší většinou platných odevzdaných hlasů přítomných nebo zastoupených členů.
3. Stanovy určí předpoklady usnášeníschopnosti a většiny na valné hromadě.
Umožňují-li stanovy přijetí členů-investorů (neuživatelů) rozdělení hlasů podle kapitálové účasti v SCE vyvíjející finanční nebo pojišťovací činnost, určí také zvláštní požadavky usnášeníschopnosti týkající se členů jiných než investorů (neuživatelů) nebo členů, jejichž hlasovací práva jsou přidělena podle kapitálové účasti SCE vyvíjející finanční nebo pojišťovací činnost. Členské státy mohou pro SCE se sídlem na jejich území stanovit libovolnou minimální výši takového zvláštního kvora.
4. Valná hromada se může na svém prvním zasedání platně usnášet o změně stanov pouze tehdy, je-li přítomna nebo zastoupena alespoň polovina z celkového počtu členů ke dni svolání valné hromady; je-li se stejným pořadem jednání svolána podruhé, není třeba žádného kvora.
V případech uvedených v prvním pododstavci se valná hromada usnáší většinou dvou třetin platných odevzdaných hlasů, ledaže právní předpisy platné pro družstva v členském státě, ve kterém se nachází sídlo SCE, stanoví vyšší většinu.
Článek 62
Zápis
1. Z každé valné hromady se pořídí zápis. Zápis obsahuje alespoň tyto údaje:
- místo a den konání,
- přijatá usnesení,
- výsledky hlasování.
2. K zápisu se připojí seznam účastníků, dokumenty týkající se svolání valné hromady a zprávy k jednotlivým bodům pořadu jednání předložené členům.
3. Zápis a přiložené dokumenty se uchovávají po dobu nejméně pěti let. Každý člen obdrží na žádost za úhradu správních nákladů kopii zápisu a přiložených dokumentů.
4. Zápis podepisuje předseda valné hromady.
Článek 63
Schůze úseku nebo oddělení
1. Stanovy SCE, která provozuje různé činnosti nebo činnosti ve více než jedné územní jednotce nebo má více poboček nebo více než 500 členů, mohou upravit schůzi úseku nebo oddělení, dovolují-li to právní předpisy daného členského státu. Stanovy určí rozdělení SCE na úseky nebo oddělení a počet jejich zástupců.
2. Schůze úseků nebo oddělení si zvolí zástupce na dobu nejvýše čtyř let, ledaže dojde k jejich dřívějšímu odvolání. Takto zvolení zástupci tvoří valnou hromadu SCE a zastupují na ní svůj úsek nebo oddělení, kterým podávají zprávu o výsledcích valné hromady. Pro schůze úseků a oddělení se použijí ustanovení kapitoly III oddílu 4.
KAPITOLA IV
VYDÁVÁNÍ CENNÝCH PAPÍRŮ SE ZVLÁŠTNÍMI VÝHODAMI
Článek 64
Dluhopisy a jiné než podílové cenné papíry spojené se zvláštními výhodami
1. Stanovy SCE mohou upravit vydávání dluhopisů a jiných než podílových cenných papírů, jejichž držitelé nemají hlasovací práva. Tyto mohou upisovat členové i nečlenové. Jejich získání nezakládá členství. Stanovy rovněž určí postup jejich splacení.
2. Držitelům dluhopisů a jiných než podílových cenných papírů uvedených v odstavci 1 mohou být v souladu se stanovami nebo podmínkami stanovenými při jejich vydání přiznány zvláštní výhody.
3. Celková jmenovitá hodnota dluhopisů a jiných než podílových cenných papírů uvedených v odstavci 1 nesmí přesáhnout částku určenou ve stanovách.
4. Aniž je dotčeno právo na účast na valné hromadě podle čl. 58 odst. 2, mohou stanovy určit, že se držitelé dluhopisů a jiných než podílových cenných papírů uvedených v odstavci 1 budou scházet na zvláštních shromážděních. Před přijetím jakéhokoliv rozhodnutí valné hromady souvisejícího s právy a zájmy těchto držitelů může zvláštní shromáždění vydat stanovisko, které dají zástupci jmenovaní zvláštním shromážděním na vědomí valné hromadě.
Stanovisko uvedené v prvním pododstavci se zaznamená do zápisu z valné hromady.
KAPITOLA V
POUŽITÍ ZISKU
Článek 65
Rezervní fond
1. Aniž jsou dotčena kogentní ustanovení vnitrostátních právních předpisů, určí stanovy pravidla pro použití zisku za každé účetní období.
2. U tohoto zisku musí stanovy požadovat, aby z něj přednostně před jakýmkoliv jiným použitím bylo financováno vytvoření rezervního fondu.
Dokud rezervní fond nedosáhne výše základního kapitálu podle čl. 3 odst. 2, nesmí být částka do ní odváděná nižší než 15 % zisku za účetní období po odečtení neuhrazených ztrát minulých období.
3. Člen SCE, jehož členství v družstvu zaniká, nemá žádný nárok na částky takto přidělené do rezervního fondu.
Článek 66
Dividendy
Stanovy mohou upravit výplatu dividend členům v poměru k rozsahu jejich obchodů uskutečněných s SCE nebo prací, které pro ni provedli.
Článek 67
Rozdělení zisku
1. Zisk zbylý po odečtení přídělu do rezervního fondu, částek vyplacených jako dividendy a přenesené ztráty a zvýšený o přenesený zisk a o částky z rezerv představuje zisk, který lze rozdělit.
2. Valná hromada, která se zabývá účetní závěrkou účetního období, může rozdělit zisk v pořadí a poměru určeném ve stanovách, a zejména jej může
- přenést do dalšího období,
- odvést do zákonného nebo stanovami určeného rezervního fondu,
- poskytnout na výnos ze splacených vkladů a jejich ekvivalentů ve formě platby v hotovosti nebo přidělení podílů.
3. Stanovy mohou také rozdělení zisku zcela vyloučit.
KAPITOLA VI
ROČNÍ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA A KONSOLIDOVANÁ ÚČETNÍ ZÁVĚRKA
Článek 68
Příprava roční účetní závěrky a konsolidované účetní závěrky
1. Pro účely sestavení roční účetní závěrky a případně konsolidované účetní závěrky, včetně doprovodné výroční zprávy a jejich auditu a zveřejnění, se na SCE vztahují právní předpisy členského státu, ve kterém má sídlo, přijaté k provedení směrnic 78/660/EHS a 83/349/EHS. Členské státy však mohou vnitrostátní právní předpisy přijaté k provedení těchto směrnic pozměnit s ohledem na zvláštnosti družstev.
2. Pokud SCE podle právních předpisů členského státu, ve kterém má sídlo, nemá povinnost zveřejnění ve smyslu článku 3 směrnice 68/151/EHS, musí ve svém sídle zpřístupnit veřejnosti alespoň dokumenty související s roční účetní závěrkou. Na žádost musí vydat opis těchto dokumentů. Cena účtovaná za tento opis nesmí převýšit správní náklady na jeho pořízení.
3. Roční účetní závěrku a případně konsolidovanou účetní závěrku sestavuje SCE v národní měně. SCE se sídlem vně eurozóny mohou svou účetní závěrku a případně konsolidovanou účetní závěrku vyjádřit v eurech. V tom případě uvede v příloze k závěrce či závěrkám, na jakém základě byly uvedené částky, o nichž bylo původně účtováno v národní měně, přepočteny na euro.
Článek 69
Účetní závěrka SCE, která je úvěrovou nebo finanční institucí
1. SCE, která je úvěrovou nebo finanční institucí, se řídí pravidly stanovenými ve vnitrostátních právních předpisech členského státu, ve kterém se nachází její sídlo, vydaných podle směrnic o přístupu k činnosti úvěrových institucí a o jejím výkonu, pokud jde o sestavování její roční účetní závěrky a případně konsolidované účetní závěrky, včetně doprovodné výroční zprávy, a o jejich auditu a zveřejňování.
2. SCE, která je pojišťovnou, se řídí pravidly stanovenými ve vnitrostátních právních předpisech členského státu, ve kterém se nachází její sídlo, vydaných podle směrnic, pokud jde o sestavování její roční účetní závěrky a případně konsolidované účetní závěrky, včetně doprovodné výroční zprávy, a jejich auditu a zveřejňování.
Článek 70
Audit
Audit roční účetní závěrky SCE, a případně její konsolidované účetní závěrky provede jedna nebo více osob, které jsou k tomu schválené v členském státě, ve kterém má SCE sídlo, v souladu s předpisy přijatými v tomto státě k provedení směrnic 84/253/EHS a 89/48/EHS.
Článek 71
Systém auditu
Požaduje-li právo členského státu po všech družstvech nebo po určitém typu družstev, která se řídí právem tohoto státu, aby vstoupily do zvláštního, zákonem pověřeného externího subjektu a přizpůsobily se zvláštnímu systému auditu, který tento subjekt provádí, použijí se tyto předpisy bez dalšího i na SCE se sídlem v tomto členském státě, pokud dotčený subjekt splňuje podmínky směrnice 84/253/EHS.
KAPITOLA VII
ZRUŠENÍ, LIKVIDACE, ÚPADEK A ZASTAVENÍ PLATEB
Článek 72
Zrušení, úpadek a podobná řízení
Ve věcech zrušení, likvidace, úpadku, zastavení plateb a podobných řízení se SCE řídí právními předpisy, které se vztahují na družstvo založené podle práva členského státu, ve kterém se nachází její sídlo, včetně ustanovení o rozhodování valné hromady.
Článek 73
Zrušení soudem nebo jiným příslušným orgánem členského státu sídla SCE
1. Na žádost osoby s oprávněným zájmem nebo příslušného orgánu rozhodne soud nebo příslušný správní orgán členského státu, ve kterém má SCE sídlo, o jejím zrušení, zjistí-li, že došlo k porušení čl. 2 odst. 1 nebo čl. 3 odst. 2, jakož i v případech uvedených v článku 34.
Soud nebo příslušný správní orgán může SCE stanovit lhůtu k nápravě. Nedojde-li ve stanovené lhůtě k nápravě, rozhodne soud nebo příslušný správní orgán o jejím zrušení.
2. Nesplňuje-li SCE nadále požadavky stanovené v článku 6, přijme členský stát, ve kterém se nachází sídlo SCE, vhodná opatření, aby SCE byla povinna odstranit protiprávní stav ve stanovené lhůtě buď
- opětovným zřízením svého správního ústředí v členském státě, ve kterém se nachází její sídlo, nebo
- přemístěním sídla postupem stanoveným v článku 7.
3. Členský stát, ve kterém se nachází sídlo SCE, přijme opatření nezbytná k zajištění likvidace SCE, která neuvede protiprávní stav do souladu s právem podle odstavce 2.
4. Členský stát, ve kterém se nachází sídlo SCE, stanoví opravný prostředek proti rozhodnutí o porušení článku 6. Opravný prostředek má na řízení podle odstavců 2 a 3 odkladný účinek.
5. Je-li z podnětu orgánů nebo kterékoli dotčené strany zjištěno, že SCE má správní ústředí na území členského státu v rozporu s článkem 6, uvědomí orgány dotčeného členského státu neprodleně členský stát, ve kterém se nachází sídlo SCE.
Článek 74
Zveřejnění zrušení SCE
Aniž jsou dotčena ustanovení vnitrostátních právních předpisů vyžadující další zveřejnění, zveřejňuje se v souladu s článkem 12 zahájení a ukončení řízení o zrušení, dobrovolném zrušení, likvidaci, úpadku nebo zastavení plateb a každé rozhodnutí o pokračování v činnosti.
Článek 75
Převod čistého majetku
Čistý obchodní majetek SCE se rozdělí v souladu se zásadou nestrannosti, nebo dovolují-li to právní předpisy členského státu, ve kterém má SCE sídlo, v souladu s jinou úpravou určenou ve stanovách SCE. Pro účely tohoto článku se za čistý obchodní majetek považují aktiva zbývající po zaplacení všech dlužných částek věřitelům a proplacení členských vkladů.
Článek 76
Přeměna na družstvo
1. SCE se může přeměnit na družstvo řídící se právem členského státu, ve kterém se nachází její sídlo. Rozhodnutí o přeměně lze učinit nejdříve po uplynutí dvou let od jejího zápisu do rejstříku a po schválení prvních dvou ročních účetních závěrek.
2. Přeměna SCE na družstvo nevede ke zrušení SCE ani k vytvoření nové právnické osoby.
3. Řídící nebo správní orgán SCE vypracuje projekt přeměny a zprávu, která vysvětlí a odůvodní právní a hospodářská hlediska přeměny, jakož i její dopady na zaměstnanost, a uvede důsledky přechodu na právní formu družstva pro členy a držitele podílů uvedené v článku 14 a pro zaměstnance.
4. Projekt přeměny se zveřejní způsobem stanoveným právními předpisy každého členského státu nejméně jeden měsíc před konáním valné hromady, která má rozhodnout o přeměně.
5. Před konáním valné hromady uvedené v odstavci 6 osvědčí jeden nebo více nezávislých znalců jmenovaných nebo schválených v souladu s vnitrostátními předpisy soudem nebo správním orgánem členského státu, jehož právem se řídí SCE, která se přeměňuje na družstvo, že SCE má majetek minimálně ve výši svého základního kapitálu.
6. Valná hromada SCE schválí projekt přeměny společně se stanovami družstva. Rozhodnutí valné hromady musí být přijato v souladu s vnitrostátními právními předpisy.
KAPITOLA VIII
DOPLŇUJÍCÍ A PŘECHODNÁ USTANOVENÍ
Článek 77
Hospodářská a měnová unie
1. Pokud se na kterýkoli členský stát nevztahuje třetí etapa hospodářské a měnové unie, může uplatnit na SCE se sídlem na svém území stejné předpisy, které uplatňuje na družstva nebo akciové společnosti řídící se jeho právem, pokud jde o vyjádření jejího základního kapitálu. SCE však v každém případě může svůj základní kapitál vyjádřit také v eurech. V tom případě je přepočítacím koeficientem mezi národní měnou a eurem přepočítací koeficient, který platil poslední den měsíce, který předcházel založení SCE.
2. Pokud se na členský stát, ve kterém má SCE sídlo, nevztahuje třetí etapa hospodářské a měnové unie, může SCE sestavit a zveřejnit svou roční účetní závěrku, a případně konsolidovanou účetní závěrku v eurech. Členský stát může požadovat, aby byla roční účetní závěrka a případně konsolidovaná účetní závěrka sestavena a zveřejněna v národní měně za stejných podmínek, které platí pro družstva nebo akciové společnosti řídící se jeho právem. Tím není dotčena dodatečná možnost, aby SCE zveřejnila svou roční a případně konsolidovanou účetní závěrku v eurech v souladu se směrnicí Rady 90/604/EHS ze dne 8. listopadu 1990, kterou se mění směrnice 78/660/EHS o ročních účetních závěrkách a směrnice 83/349/EHS o konsolidovaných účetních závěrkách, pokud se jedná o výjimky pro malé a střední společnosti a o zveřejňování ročních účetních závěrek v ECU [20].
KAPITOLA IX
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 78
Vnitrostátní prováděcí předpisy
1. Členské státy přijmou veškerá vhodná opatření pro účinné uplatňování tohoto nařízení.
2. Každý členský stát určí příslušné orgány ve smyslu článků 7, 21, 29, 30, 54 a 73. Zároveň o tom informuje Komisi a ostatní členské státy.
Článek 79
Přezkoumání nařízení
Nejpozději do pěti let od vstupu tohoto nařízení v platnost podá Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu o uplatňování tohoto nařízení a případně též návrhy na jeho změny. Zpráva zejména posoudí, zda je vhodné
a) umožnit umístění správního ústředí SCE a sídla SCE v různých členských státech;
b) stanovit, aby členský stát v právních předpisech vydaných při výkonu oprávnění svěřených mu tímto nařízením nebo k zajištění účinného uplatňování tohoto nařízení na SCE povolil taková ustanovení stanov SCE, která jsou od těchto právních předpisů odchylná nebo je doplňují, i kdyby taková ustanovení nebyla přípustná ve stanovách družstva se sídlem v dotčeném členském státě;
c) povolit, aby členský stát přijal předpisy, které umožňují rozdělení SCE na dvě nebo více vnitrostátních družstev;
d) povolit, aby členský stát stanovil zvláštní opravné prostředky pro případ podvodu nebo omylu při zápisu SCE založené fúzí.
Článek 80
Vstup v platnost
Toto nařízení vstupuje v platnost třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Použije se ode dne 18. srpna 2006.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. července 2003.
Règlement (CE) no 1435/2003 du Conseil
du 22 juillet 2003
relatif au statut de la société coopérative européenne (SEC)
LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE,
vu le traité instituant la Communauté européenne, et notamment son article 308,
vu la proposition de la Commission(1),
vu l'avis du Parlement européen(2),
vu l'avis du Comité économique et social européen(3),
considérant ce qui suit:
(1) Le Parlement européen a adopté le 13 avril 1983 une résolution sur les coopératives dans la Communauté européenne(4), le 9 juillet 1987 une résolution sur la contribution des coopératives au développement régional(5), le 26 mai 1989 une résolution sur le rôle des femmes dans les coopératives et les initiatives locales d'emploi(6), le 11 février 1994 une résolution sur la contribution des coopératives au développement régional(7) et le 18 septembre 1998 une résolution sur le rôle des coopératives dans la croissance de l'emploi chez les femmes(8).
(2) L'achèvement du marché intérieur et l'amélioration de la situation économique et sociale dans l'ensemble de la Communauté qui en découle impliquent non seulement que les obstacles aux échanges commerciaux devraient être éliminés, mais aussi que les structures de production devraient être adaptées à la dimension communautaire du marché. À cette fin, il est essentiel que les entreprises, quelle qu'en soit la forme, dont les activités ne sont pas destinées à répondre exclusivement à des besoins existant au niveau local, soient en mesure de planifier et de réorganiser leurs activités à l'échelle de la Communauté.
(3) Le cadre juridique dans lequel les entreprises devraient exercer leurs activités dans la Communauté reste principalement fondé sur des législations nationales et ne correspond donc plus au cadre économique dans lequel elles doivent se développer pour permettre la réalisation des objectifs énoncés à l'article 18 du traité. Cette situation entrave considérablement le regroupement entre sociétés d'États membres différents.
(4) Le Conseil a adopté le règlement (CE) n° 2157/2001(9) relatif au statut de la société européenne. Selon les principes généraux applicables aux sociétés anonymes le règlement n'est pas un instrument adapté à la spécificité des entreprises coopératives.
(5) Si le groupement européen d'intérêt économique (GEIE) tel que prévu par le règlement (CEE) n° 2137/85(10) permet à des entreprises de promouvoir en commun certaines activités tout en préservant leur autonomie, il ne répond toutefois pas aux exigences spécifiques de l'entreprise coopérative.
(6) La Communauté, soucieuse de garantir l'égalité des conditions de concurrence et de contribuer à son développement économique, devrait doter les coopératives, entités normalement reconnues dans tous les États membres, d'instruments juridiques adéquats et propres à faciliter le développement de leurs activités transnationales. Les Nations unies ont encouragé tous les gouvernements à assurer un environnement propice au développement des coopératives dans lequel elles puissent participer à la vie économique sur un pied d'égalité avec les autres formes de sociétés(11).
(7) Les coopératives sont avant tout des groupements de personnes physiques ou morales qui obéissent à des principes de fonctionnement particuliers, différents de ceux des autres opérateurs économiques. On citera, par exemple, les principes de la structure et du contrôle démocratiques ainsi que de la distribution équitable des bénéfices nets de l'exercice.
(8) Ces principes particuliers concernent notamment le principe de la prééminence de la personne, qui se concrétise par des dispositions spécifiques concernant les conditions d'adhésion, de retrait et d'exclusion des membres; il se traduit par l'énoncé de la règle "un homme, une voix", le droit de vote étant attaché à la personne et il implique l'impossibilité pour les membres d'exercer des droits sur l'actif de la société coopérative.
(9) Les coopératives détiennent un capital social et leurs membres peuvent être des personnes physiques ou morales. Leurs membres peuvent être pour partie ou en totalité des clients, des travailleurs ou des fournisseurs. Lorsqu'une coopérative est constituée de membres qui sont eux-mêmes des sociétés coopératives, il s'agit d'une coopérative dite "de deuxième degré". Dans certaines conditions, les coopératives peuvent également compter parmi leurs membres une proportion définie de membres investisseurs non usagers ou de tiers bénéficiant de leur activité ou exécutant un travail pour le compte des coopératives.
(10) Une société coopérative européenne (ci-après dénommée "SEC") devrait avoir pour objet principal la satisfaction des besoins de ses membres et/ou le développement de leurs activités économiques et sociales, dans le respect des principes suivants:
- ses activités devraient avoir pour finalité le bénéfice mutuel de ses membres afin que chacun d'entre eux bénéficie des activités de la SEC en fonction de sa participation,
- ses membres devraient également être des clients, travailleurs ou fournisseurs ou sont, d'une manière ou d'une autre, impliqués dans les activités de la SEC,
- son contrôle devrait être assumé à parts égales entre ses membres, un vote pondéré pouvant toutefois être prévu, afin de refléter la contribution de chaque membre à la SEC,
- la rémunération du capital emprunté et des participations devrait être limitée,
- ses bénéfices devraient être distribués en fonction des activités réalisées avec la SEC ou utilisés pour satisfaire les besoins de ses membres,
- il ne devrait pas y avoir de barrières artificielles à l'adhésion,
- en cas de dissolution, l'actif net et les réserves devraient être distribués selon le principe de dévolution désintéressée, c'est-à-dire à une autre entité coopérative poursuivant des fins ou des objectifs d'intérêt général similaires.
(11) La coopération transnationale entre coopératives se heurte actuellement dans la Communauté à des difficultés d'ordre juridique et administratif qu'il convient d'éliminer dans un marché sans frontières.
(12) L'instauration d'une forme juridique européenne, fondée sur des principes communs, mais prenant en compte les spécificités des coopératives, devrait permettre à celles-ci d'opérer au-delà de leurs frontières nationales, sur tout ou une partie du territoire de la Communauté.
(13) L'objet essentiel du présent règlement est de permettre la création d'une SEC par des personnes physiques résidant dans des États membres différents ou des personnes morales relevant du droit d'États membres différents. Il permettra également la création d'une SEC par fusion de deux coopératives existantes, ou par transformation d'une coopérative nationale, sans passer par une dissolution, dès lors que cette coopérative a son siège statutaire et son administration centrale dans un État membre et un établissement ou une filiale dans un autre État membre.
(14) Compte tenu de la nature spécifique et communautaire de la SEC, le régime du "siège réel" retenu pour la SEC par le présent règlement est sans préjudice des législations des États membres et ne préjuge pas les choix qui pourront être faits pour d'autres textes communautaires en matière de droit des sociétés.
(15) Aux fins du présent règlement, le terme "capital" devrait désigner uniquement le "capital souscrit". En aucun cas, il ne devrait couvrir d'éventuels actifs communs ou fonds propres non distribués détenus par la SEC.
(16) Le présent règlement ne couvre pas d'autres domaines du droit tels que la fiscalité, la concurrence, la propriété intellectuelle, ou l'insolvabilité. Par conséquent, les dispositions du droit des États membres et du droit communautaire sont applicables dans ces domaines, ainsi que dans d'autres domaines non couverts par le présent règlement.
(17) Les règles relatives à l'implication des travailleurs dans la société coopérative européenne font l'objet de la directive 2003/72/CE(12); ces dispositions forment donc un complément indissociable du présent règlement et elles doivent être appliquées de manière concomitante.
(18) Les travaux de rapprochement du droit national des sociétés ont notablement progressé, ce qui permet en ce qui concerne la SEC, dans des domaines où son fonctionnement n'exige pas de règles communautaires uniformes, de renvoyer, par analogie, à certaines dispositions de l'État membre du siège de la SEC prises en vue de mettre en oeuvre les directives sur les sociétés commerciales, dans la mesure où ces dispositions sont pertinentes du point de vue de la réglementation applicable à la SEC, en particulier:
- la première directive 68/151/CEE du Conseil du 9 mars 1968 tendant à coordonner, pour les rendre équivalentes, les garanties qui sont exigées, dans les États membres, des sociétés au sens de l'article 48, deuxième alinéa, du traité, pour protéger les intérêts tant des associés que des tiers(13),
- la quatrième directive 78/660/CEE du Conseil du 25 juillet 1978 concernant les comptes annuels de certaines formes de sociétés(14),
- la septième directive 83/349/CEE du Conseil du 13 juin 1983 concernant les comptes consolidés(15),
- la huitième directive 84/253/CEE du Conseil du 10 avril 1984 concernant l'agrément des personnes chargées du contrôle légal des documents comptables(16),
- la onzième directive 89/666/CEE du Conseil du 21 décembre 1989 concernant la publicité des succursales créées dans un État membre par certaines formes de société relevant du droit d'un autre État(17).
(19) Les activités dans le secteur des services financiers, notamment en ce qui concerne les établissements de crédit et les entreprises d'assurance, ont été l'objet de mesures législatives prévues par les directives suivantes:
- la directive 86/635/CEE du Conseil du 8 décembre 1986 concernant les comptes annuels et les comptes consolidés des banques et autres établissements financiers(18),
- la directive 92/49/CEE du Conseil du 18 juin 1992 portant coordination des dispositions législatives, réglementaires et administratives concernant l'assurance directe autre que l'assurance sur la vie (troisième directive "assurance non vie")(19).
(20) Le recours au présent statut devrait être facultatif,
A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
CHAPITRE I
DISPOSITIONS GÉNÉRALES
Article premier
Nature de la SEC
1. Une société coopérative peut être constituée sur le territoire de la Communauté sous la forme d'une société coopérative européenne (ci-après dénommée "SEC") dans les conditions et selon les modalités prévues par le présent règlement.
2. La SEC est une société dont le capital souscrit est divisé en parts.
Le nombre des membres ainsi que le capital de la SEC sont variables.
Sauf dispositions contraires des statuts de la SEC, au moment de sa constitution, chaque membre ne s'engage qu'à concurrence du capital qu'il a souscrit. Lorsque les membres de la SEC ont une responsabilité limitée, la dénomination sociale de la SEC est suivie des termes "à responsabilité limitée".
3. La SEC a pour objet principal la satisfaction des besoins et/ou le développement des activités économiques et/ou sociales de ses membres notamment par la conclusion d'accords avec ceux-ci en vue de la fourniture de biens ou de services ou de l'exécution de travaux dans le cadre de l'activité que la SEC exerce ou fait exercer. La SEC peut aussi avoir pour objet de répondre aux besoins de ses membres en favorisant, de la même manière, leur participation à des activités économiques dans une ou plusieurs SEC et/ou coopératives nationales. La SEC peut mener ses activités par l'intermédiaire d'une filiale.
4. La SEC ne peut admettre des non membres au bénéfice de ses activités ou permettre à ceux-ci de participer à ses opérations, sauf dispositions contraires des statuts.
5. La SEC a la personnalité juridique.
6. L'implication des travailleurs dans une SEC est régie par les dispositions de la directive 2003/72/CE.
Article 2
Constitution
1. La SEC peut être constituée comme suit:
- par au moins cinq personnes physiques résidant dans au moins deux États membres,
- par au moins cinq personnes physiques et sociétés au sens de l'article 48, deuxième alinéa, du traité, ainsi que d'autres entités juridiques de droit public ou privé, constituées selon le droit d'un État membre, qui résident dans au moins deux États membres ou sont régies par la législation d'au moins deux États membres,
- par des sociétés au sens de l'article 48, deuxième alinéa, du traité, ainsi que d'autres entités juridiques de droit public ou privé, constituées selon le droit d'un État membre, qui résident dans au moins deux États membres ou sont régies par la législation d'au moins deux États membres,
- par fusion de coopératives constituées selon le droit d'un État membre et ayant leur siège statutaire et leur administration centrale dans la Communauté, si deux d'entre elles au moins relèvent du droit d'États membres différents,
- par transformation d'une coopérative constituée selon le droit d'un État membre et ayant son siège statutaire et son administration centrale dans la Communauté, si elle a depuis au moins deux ans un établissement ou une filiale relevant du droit d'un autre État membre.
2. Un État membre peut prévoir qu'une entité juridique n'ayant pas son administration centrale dans la Communauté peut participer à la constitution d'une SEC, si elle est constituée selon le droit d'un État membre, a son siège statutaire dans ce même État membre et a un lien effectif et continu avec l'économie d'un État membre.
Article 3
Capital minimal
1. Le capital de la SEC est exprimé dans la monnaie nationale. Une SEC dont le siège statutaire est situé hors de la zone euro peut également exprimer son capital en euros.
2. Le capital souscrit est d'au moins 30000 euros.
3. La législation d'un État membre prévoyant un capital souscrit plus élevé pour les entités juridiques exerçant certains types d'activités s'applique aux SEC ayant leur siège statutaire dans cet État membre.
4. Les statuts fixent une somme au-dessous de laquelle le capital souscrit ne pourra être réduit par le remboursement de parts des membres qui cessent de faire partie de la SEC. Cette somme ne pourra être inférieure au montant fixé au paragraphe 2. L'échéance fixée à l'article 16 du droit de remboursement des membres qui cessent de faire partie de la SEC est suspendue tant que le remboursement entraînerait la réduction du capital souscrit au-dessous de la limite prescrite.
5. Le capital est susceptible d'augmentation par des versements successifs des membres ou l'admission de nouveaux membres et de diminution par le remboursement total ou partiel des apports, effectués sous réserve de l'application du paragraphe 4.
Les variations du montant du capital ne nécessitent pas de modifications des statuts ni de publicité.
Article 4
Capital de la SEC
1. Le capital souscrit de la SEC est représenté par les parts des membres, exprimées en monnaie nationale. Une SEC dont le siège est situé hors de la zone euro peut également exprimer son capital en euros. Il peut être émis plusieurs catégories de parts.
Des dispositions statutaires peuvent stipuler que des catégories de parts confèrent des droits différents en ce qui concerne la répartition des résultats. Les parts conférant les mêmes droits constituent une catégorie.
2. Le capital ne peut être constitué que par des éléments d'actifs susceptibles d'évaluation économique. Les parts des membres ne peuvent être émises en contrepartie d'engagements concernant l'exécution de travaux ou la prestation de services.
3. Les parts sont obligatoirement nominatives. Leur valeur nominale est identique pour chaque catégorie de parts. Elle est fixée dans les statuts. Les parts ne peuvent pas être émises pour un montant inférieur à leur valeur nominale.
4. Les parts émises en contrepartie d'apports en numéraire sont libérées au jour de la souscription à concurrence d'au moins 25 % de leur valeur nominale. Le solde est libéré dans un délai maximal de cinq ans, sauf si le statut prévoit un délai plus court.
5. Les parts émises en contrepartie d'apports en nature sont intégralement libérées à la souscription.
6. Le droit applicable aux sociétés anonymes, dans l'État membre où la SEC a son siège statutaire, en ce qui concerne la désignation d'experts et l'évaluation des apports autres qu'en numéraire s'applique par analogie à la SEC.
7. Les statuts fixent le nombre minimal de parts à souscrire pour accéder à la qualité de membre. S'ils prévoient que la majorité dans les assemblées générales est réservée aux personnes physiques membres, et s'ils comportent une obligation de souscription liée à la participation des membres à l'activité de la SEC, ils ne peuvent imposer pour l'acquisition de la qualité de membre la souscription de plus d'une part.
8. Une résolution de l'assemblée générale annuelle statuant sur les comptes de l'exercice constate le montant du capital à la clôture de l'exercice et sa variation par rapport à l'exercice précédent.
Sur proposition de l'organe d'administration ou de direction, le capital souscrit peut être augmenté par incorporation de tout ou partie des réserves partageables à la suite d'une décision de l'assemblée générale, conformément au quorum et à la majorité requises pour la modification des statuts. Les parts nouvelles reviennent aux membres au prorata des parts dont ils disposaient jusqu'alors dans le capital.
9. La valeur nominale des parts peut être augmentée par regroupement de parts émises. Lorsqu'une telle augmentation nécessite l'appel de versements complémentaires des membres au capital selon des dispositions prévues dans les statuts, l'assemblée générale doit décider en respectant les conditions de quorum et de majorité requises pour la modification des statuts.
10. La valeur nominale des parts peut être réduite par division des parts émises.
11. Dans les conditions fixées par les statuts et avec l'accord soit de l'assemblée générale, soit de l'organe de direction ou d'administration, les parts sont cessibles ou négociables à quiconque acquiert la qualité de membre.
12. Sont interdits la souscription, l'achat, et la prise en gage par la SEC de ses propres parts, soit directement soit par une personne agissant en son propre nom, mais pour le compte de la SEC.
Toutefois, la prise en gage est autorisée pour les opérations courantes des SEC établissements de crédit.
Article 5
Statuts
1. Aux fins du présent règlement, l'expression "statuts de la SEC" désigne à la fois l'acte constitutif et, lorsqu'ils font l'objet d'un acte séparé, les statuts proprement dits de la SEC.
2. Les membres fondateurs établissent les statuts de la SEC, conformément aux dispositions prévues pour la constitution des coopératives relevant de la législation de l'État membre du siège de la SEC. Ils sont établis par écrit et signés par les membres fondateurs.
3. Le droit applicable, dans l'État membre où la SEC a son siège statutaire, aux fins du contrôle préventif d'une société anonyme pendant la phase de constitution s'applique par analogie au contrôle de la constitution de la SEC.
4. Les statuts de la SEC contiennent au moins:
- la dénomination sociale précédée ou suivie du sigle "SEC" et, le cas échéant, des termes "à responsabilité limitée",
- l'indication de son objet,
- le nom des personnes physiques et la dénomination sociale des entités qui sont membres fondateurs de la SEC, avec indication, dans le dernier cas, de l'objet et du siège statutaire,
- l'adresse du siège statutaire de la SEC,
- les conditions et modalités applicables à l'admission, à l'exclusion et au retrait des membres,
- les droits et les obligations des membres et, le cas échéant, leurs différentes catégories, ainsi que les droits et obligations attachés à chaque catégorie,
- la valeur nominale des parts souscrites ainsi que le montant du capital souscrit et l'indication de la variabilité du capital,
- les règles spécifiques concernant le prélèvement sur les excédents à affecter, le cas échéant, à la réserve légale,
- les pouvoirs et compétences des membres de chacun des organes,
- les conditions de nomination et de révocation des membres des organes,
- les règles de majorité et de quorum,
- la durée de vie de la société, lorsque cette durée est limitée.
Article 6
Siège statutaire
Le siège statutaire de la SEC est situé à l'intérieur de la Communauté, dans le même État membre que son administration centrale. Un État membre peut, en outre, imposer aux SEC immatriculées sur son territoire l'obligation d'avoir leur administration centrale et leur siège statutaire au même endroit.
Article 7
Transfert du siège statutaire
1. Le siège statutaire de la SEC peut être transféré dans un autre État membre conformément aux paragraphes 2 à 16. Ce transfert ne donne lieu ni à dissolution ni à création d'une personne morale nouvelle.
2. Un projet de transfert est établi par l'organe de direction ou d'administration et fait l'objet d'une publicité conformément à l'article 12, sans préjudice de formes de publicité additionnelles prévues par l'État membre du siège. Ce projet mentionne la dénomination sociale, le siège statutaire et le numéro d'immatriculation actuels de la SEC et comprend:
a) le siège statutaire proposé pour la SEC;
b) les statuts proposés pour la SEC, y compris, le cas échéant, sa nouvelle dénomination sociale;
c) le calendrier proposé pour le transfert;
d) les conséquences que le transfert pourrait avoir pour l'implication des travailleurs dans la SEC;
e) tous les droits prévus en matière de protection des membres, des créanciers et des titulaires d'autres droits.
3. L'organe de direction ou d'administration établit un rapport expliquant et justifiant les aspects juridiques et économiques du transfert, ainsi que ses conséquences en matière d'emploi et expliquant les conséquences du transfert pour les membres, les créanciers, les travailleurs et les titulaires d'autres droits.
4. Les membres et les créanciers de la SEC et les titulaires d'autres droits, ainsi que toute autre entité habilitée en vertu du droit national à exercer un tel droit, ont, au moins un mois avant l'assemblée générale appelée à se prononcer sur le transfert, le droit d'examiner, au siège de la SEC, la proposition de transfert et le rapport établi en application du paragraphe 3 et d'obtenir gratuitement, à leur demande, des copies de ces documents.
5. Tout membre qui s'est opposé à la décision de transfert lors de l'assemblée générale ou de l'assemblée de section ou de branche peut déclarer son retrait dans un délai de deux mois à compter de la décision de l'assemblée générale. La qualité de membre prend fin au terme de l'exercice au cours duquel le retrait a été déclaré; le transfert ne prend pas effet à l'égard de ce membre. Le retrait ouvre droit au remboursement de parts dans les conditions prévues à l'article 4, paragraphe 4, et à l'article 16.
6. La décision de transfert ne peut intervenir que deux mois après la publication de la proposition. Elle doit être prise dans les conditions prévues à l'article 62, paragraphe 4.
7. Avant que l'autorité compétente ne délivre le certificat visé au paragraphe 8, la SEC doit prouver qu'en ce qui concerne les créances nées antérieurement à la publication de la proposition de transfert, les intérêts des créanciers et titulaires d'autres droits envers la SEC (y compris ceux des entités publiques) bénéficient d'une protection adéquate conformément aux dispositions prévues par l'État membre où la SEC a son siège statutaire avant le transfert.
Un État membre peut étendre l'application du premier alinéa aux créances nées, ou susceptibles de naître, avant le transfert.
Le premier et le deuxième alinéas s'appliquent sans préjudice de l'application aux SEC de la législation nationale des États membres en ce qui concerne le désintéressement ou la garantie des paiements en faveur des entités publiques.
8. Dans l'État membre du siège statutaire de la SEC, un tribunal, un notaire ou une autre autorité compétente délivre un certificat attestant d'une manière concluante l'accomplissement des actes et des formalités préalables au transfert.
9. La nouvelle immatriculation ne peut s'effectuer que sur présentation du certificat visé au paragraphe 8 ainsi que sur preuve de l'accomplissement des formalités exigées pour l'immatriculation dans le pays du nouveau siège.
10. Le transfert du siège de la SEC, ainsi que la modification des statuts qui en résulte, prennent effet à la date à laquelle la SEC est immatriculée conformément à l'article 11, paragraphe 1, au registre du nouveau siège.
11. Lorsque la nouvelle immatriculation de la SEC a été effectuée, le registre de la nouvelle immatriculation le notifie au registre de l'ancienne immatriculation. La radiation de l'ancienne immatriculation s'effectue dès réception de la notification, mais pas avant.
12. La nouvelle immatriculation et la radiation de l'ancienne immatriculation sont publiées dans les États membres concernés conformément à l'article 12.
13. La publication de la nouvelle immatriculation de la SEC rend le nouveau siège opposable aux tiers. Toutefois, tant que la publication de la radiation de l'immatriculation au registre du précédent siège n'a pas eu lieu, les tiers peuvent continuer de se prévaloir de l'ancien siège, à moins que la SEC ne prouve que les tiers avaient connaissance du nouveau siège.
14. La législation d'un État membre peut prévoir, en ce qui concerne les SEC immatriculées dans ce dernier, qu'un transfert du siège, dont résulterait un changement du droit applicable, ne prend pas effet si, dans le délai de deux mois visé au paragraphe 6, une autorité compétente de cet État s'y oppose. Cette opposition ne peut avoir lieu que pour des raisons d'intérêt public.
Lorsqu'une SEC est soumise au contrôle d'une autorité nationale de surveillance financière conformément aux directives communautaires, le droit de s'opposer au transfert du siège statutaire s'applique également à cette autorité.
Elle est susceptible de recours devant une autorité judiciaire.
15. Une SEC, à l'égard de laquelle a été entamée une procédure de dissolution, de liquidation, y compris la liquidation volontaire, d'insolvabilité, de suspension de paiements ou d'autres procédures analogues ne peut transférer son siège.
16. Une SEC qui a transféré son siège statutaire dans un autre État membre est considérée, aux fins de tout litige survenant avant le transfert tel qu'il est déterminé au paragraphe 10, comme ayant son siège statutaire dans l'État membre où la SEC était immatriculée avant le transfert, même si une action est intentée contre la SEC après le transfert.
Article 8
Loi applicable
1. La SEC est régie:
a) par le présent règlement;
b) lorsque le présent règlement l'autorise expressément, par les dispositions des statuts de la SEC;
c) pour les matières non réglées par le présent règlement ou, lorsqu'une matière l'est partiellement, pour les aspects non couverts par le présent règlement par:
i) les lois adoptées par les États membres en application de mesures communautaires visant spécifiquement les SEC;
ii) les lois des États membres qui s'appliqueraient à une société coopérative constituée selon le droit de l'État membre dans lequel la SEC a son siège statutaire;
iii) les dispositions des statuts de la SEC, dans les mêmes conditions que pour une coopérative constituée selon le droit de l'État membre dans lequel la SEC a son siège statutaire.
2. Si la législation nationale prévoit des règles et/ou restrictions spécifiques liées à la nature des activités exercées par une SEC ou une forme de contrôle exercée par une autorité de surveillance, cette législation s'applique intégralement à la SEC.
Article 9
Principe de non-discrimination
Sous réserve du présent règlement, une SEC est traitée dans chaque État membre comme une coopérative constituée conformément à la législation de l'État membre dans lequel la SEC a son siège statutaire.
Article 10
Mentions à faire figurer sur les documents
1. Le droit applicable, dans l'État membre où la SEC a son siège statutaire, aux sociétés anonymes en ce qui concerne le contenu des lettres et documents destinés aux tiers s'applique par analogie à la SEC. La dénomination sociale est précédée ou suivie du sigle "SEC" et, le cas échéant, des termes "à responsabilité limitée".
2. Seules les SEC peuvent faire figurer le sigle "SEC" avant ou après leur dénomination sociale afin d'en préciser la forme juridique.
3. Néanmoins, les sociétés et les autres entités juridiques immatriculées dans un État membre avant la date d'entrée en vigueur du présent règlement, dans la dénomination sociale desquelles figure le sigle "SEC", ne sont pas tenues de modifier leur dénomination sociale.
Article 11
Immatriculation et contenu de la publicité
1. Toute SEC est immatriculée dans l'État membre de son siège statutaire dans un registre désigné par la législation de cet État membre conformément au droit applicable aux sociétés anonymes.
2. Une SEC ne peut être immatriculée que si un accord sur les modalités relatives à l'implication des travailleurs au sens de l'article 4 de la directive 2003/72/CE a été conclu, ou si une décision au titre de l'article 3, paragraphe 6, de ladite directive a été prise, ou encore si la période prévue à l'article 5 de ladite directive pour mener les négociations est arrivée à expiration sans qu'un accord n'ait été conclu.
3. Pour qu'une SEC constituée par voie de fusion puisse être immatriculée dans un État membre ayant fait usage de la faculté visée à l'article 7, paragraphe 3, de la directive 2003/72/CE, il faut qu'un accord, au sens de l'article 4 de ladite directive, sur les modalités relatives à l'implication des travailleurs, y compris la participation, ait été conclu, ou qu'aucune des coopératives participantes n'ait été régie par des règles de participation avant l'immatriculation de la SEC.
4. Les statuts de la SEC ne doivent à aucun moment entrer en conflit avec les modalités relatives à l'implication des travailleurs qui ont été fixées. Lorsque de nouvelles modalités fixées conformément à la directive 2003/72/CE entrent en conflit avec les statuts existants, ceux-ci sont modifiés dans la mesure nécessaire.
En pareil cas, un État membre peut prévoir que l'organe de direction ou l'organe d'administration de la SEC a le droit d'apporter des modifications aux statuts sans nouvelle décision de l'assemblée générale des actionnaires.
5. Le droit applicable, dans l'État membre où la SEC a son siège statutaire, aux sociétés anonymes en ce qui concerne les exigences en matière de publicité des actes et indications s'applique par analogie à la SEC.
Article 12
Publicité des actes dans les États membres
1. Les actes et indications concernant la SEC soumis à publicité par le présent règlement font l'objet d'une publicité effectuée selon les modes prévus par la législation de l'État membre du siège statutaire de la SEC relative aux sociétés anonymes.
2. Les dispositions nationales prises en application de la directive 89/666/CEE s'appliquent aux succursales de la SEC créées dans un État membre autre que celui de son siège. Toutefois, les États membres peuvent prévoir des dérogations aux dispositions nationales d'application de ladite directive pour tenir compte des spécificités des coopératives.
Article 13
Publication au Journal officiel de l'Union européenne
1. L'immatriculation et la radiation de l'immatriculation d'une SEC font l'objet d'un avis publié pour information au Journal officiel de l'Union européenne après la publication effectuée conformément à l'article 12. Cet avis comporte la dénomination sociale, le numéro, la date et le lieu d'immatriculation de la SEC, la date, le lieu et le titre de la publication, ainsi que le siège et son secteur d'activité.
2. Le transfert du siège statutaire de la SEC dans les conditions prévues à l'article 7 donne lieu à un avis comportant les indications prévues au paragraphe 1, ainsi que celles relatives à la nouvelle immatriculation.
3. Les indications visées au paragraphe 1 sont communiquées à l'Office des publications officielles des Communautés européennes dans le mois suivant la publication visée à l'article 12, paragraphe 1.
Article 14
Acquisition de la qualité de membre
1. Sans préjudice de l'article 33, paragraphe 1, point b), l'acquisition de la qualité de membre de la SEC est soumise à l'agrément de l'organe de direction ou d'administration. Les décisions de refus peuvent faire l'objet d'un recours devant l'assemblée générale qui suit la demande d'admission.
Les statuts peuvent stipuler que, lorsque la législation de l'État membre où se trouve le siège de la SEC le permet, des personnes n'ayant pas vocation à utiliser ou à produire les biens et les services de la SEC peuvent être admis en qualité de membres investisseurs (non-usagers). Dans ce cas, l'acquisition de la qualité de membre est subordonnée à l'approbation de l'assemblée générale ou de tout autre organe agissant par délégation sur décision de l'assemblée générale ou en vertu des statuts.
Les membres qui sont des entités juridiques sont considérés comme ayant la qualité d'usagers du fait qu'ils représentent leurs propres membres, à condition que les personnes physiques qui sont leurs membres aient la qualité d'usagers.
À moins que les statuts n'en disposent autrement, la qualité de membre d'une SEC peut être acquise par des personnes physiques ou des entités juridiques.
2. Les statuts peuvent subordonner l'admission à d'autres conditions, notamment:
- la souscription d'un montant minimal de capital,
- des conditions en relation avec l'objet de la SEC.
3. Lorsque les statuts en disposent ainsi, des demandes de participation complémentaire au capital peuvent être adressées aux membres.
4. Un fichier alphabétique de tous les membres est tenu au siège de la SEC mentionnant leur adresse, le nombre et, s'il y a lieu, la catégorie des parts qu'ils détiennent. Toute personne ayant un intérêt légitime direct peut, sur demande, prendre connaissance de ce fichier et en obtenir une copie intégrale ou partielle sans que le coût de cette copie puisse être supérieur au coût administratif.
5. Toutes les opérations ayant pour effet de modifier l'affiliation et la répartition du capital, son augmentation ou sa réduction donnent lieu à inscription sur le fichier des membres, prévu au paragraphe 4, au plus tard dans le mois suivant la modification.
6. Les opérations prévues au paragraphe 5 ne prennent effet tant à l'égard de la SEC que des tiers ayant un intérêt légitime direct qu'à dater de leur inscription sur le fichier prévu au paragraphe 4.
7. Une attestation écrite d'inscription est délivrée, sur demande, au membre.
Article 15
Perte de la qualité de membre
1. La qualité de membre se perd:
- par le retrait,
- par l'exclusion, lorsque le membre contrevient gravement à ses obligations ou commet des actes contraires aux intérêts de la SEC,
- lorsqu'elle est autorisée par les statuts, par la cession de toutes les parts détenues à un membre ou à une personne physique ou entité juridique qui acquiert la qualité de membre,
- par la dissolution d'un membre n'ayant pas la qualité de personne physique,
- par faillite,
- par décès,
- et dans tout autre cas prévu par les statuts ou par la législation concernant les coopératives de l'État membre du siège de la SEC.
2. Tout membre minoritaire qui, lors de l'assemblée générale, s'est opposé à une modification des statuts selon laquelle:
i) de nouvelles obligations en matière de versements ou autres prestations ont été instituées, ou
ii) les obligations existantes des membres ont été étendues de manière substantielle, ou
iii) le délai de préavis pour se retirer de la SEC a été porté à une durée supérieure à cinq ans,
peut déclarer son retrait dans un délai de deux mois à compter de la décision de l'assemblée générale.
La qualité de membre prend fin au terme de l'exercice en cours dans les cas visés au premier alinéa, points i) et ii), et au terme du délai de préavis en vigueur avant la modification des statuts dans le cas visé au premier alinéa, point iii). La modification des statuts ne prend pas effet à l'égard de ce membre. Le retrait ouvre droit au remboursement de parts dans les conditions prévues à l'article 3, paragraphe 4, et à l'article 16.
3. Le membre est exclu par décision d'administration ou de l'organe de direction après avoir été entendu. Il peut faire appel de cette décision devant l'assemblée générale.
Article 16
Droits pécuniaires des membres en cas de retrait ou d'exclusion
1. Sauf en cas de cession de parts et sous réserve de l'article 3, la perte de la qualité de membre ouvre droit au remboursement de sa part du capital souscrit, réduite en proportion de toute perte imputable sur le capital social de la SEC.
2. Les montants déduits en vertu du paragraphe 1 sont calculés en fonction du bilan de l'exercice au cours duquel le droit au remboursement a pris naissance.
3. Les statuts prévoient les modalités et les conditions de l'exercice du droit de retrait et impartissent le délai, d'un maximum de trois ans, dans lequel le remboursement doit s'effectuer. En tout cas, la SEC n'est pas tenue d'effectuer le remboursement avant les six mois suivant l'approbation du bilan postérieur à la perte de la qualité de membre.
4. Les paragraphes 1, 2 et 3 s'appliquent également en cas de remboursement d'une partie seulement des parts détenues par un membre.
CHAPITRE II
CONSTITUTION
Section 1
Généralités
Article 17
Droit applicable durant la constitution
1. Sous réserve du présent règlement, la constitution d'une SEC est régie par la loi applicable aux coopératives de l'État où la SEC fixe son siège statutaire.
2. L'immatriculation d'une SEC fait l'objet d'une publicité conformément à l'article 12.
Article 18
Acquisition de la personnalité juridique
1. La SEC acquiert la personnalité juridique le jour de son immatriculation dans l'État du siège au registre désigné par cet État selon l'article 11, paragraphe 1.
2. Si des actes ont été accomplis au nom de la SEC avant son immatriculation conformément à l'article 11 et si la SEC ne reprend pas, après cette immatriculation, les engagements résultant de tels actes, les personnes physiques, sociétés ou autres entités juridiques qui les ont accomplis en sont solidairement et indéfiniment responsables, sauf convention contraire.
Section 2
Constitution par voie de fusion
Article 19
Procédures de constitution par voie de fusion
Une SEC peut être constituée par voie de fusion réalisée:
- soit selon la procédure de fusion par absorption,
- soit selon la procédure de fusion par constitution d'une nouvelle personne morale.
Dans le cas d'une fusion par absorption, la coopérative absorbante prend la forme de SEC simultanément à la fusion. Dans le cas d'une fusion par constitution d'une nouvelle personne morale, cette dernière prend la forme d'une SEC.
Article 20
Droit applicable en cas de fusion
Pour les matières non couvertes par la présente section ou, lorsqu'une matière l'est partiellement, pour les aspects non couverts par elle, chaque coopérative participant à la constitution d'une SEC par voie de fusion est soumise aux dispositions applicables à la fusion de coopératives du droit de l'État membre dont elle relève et, à défaut, aux dispositions applicables aux fusions internes des sociétés anonymes du droit dudit État.
Article 21
Raisons pouvant motiver l'opposition à une fusion
La législation d'un État membre peut prévoir qu'une société coopérative relevant du droit de cet État membre ne peut participer à la constitution d'une SEC par voie de fusion si une autorité compétente de cet État membre s'y oppose avant la délivrance du certificat visé à l'article 29, paragraphe 2.
Cette opposition ne peut avoir lieu que pour des raisons d'intérêt public. Elle est susceptible de recours devant une autorité judiciaire.
Article 22
Conditions de fusion
1. L'organe de direction ou d'administration des coopératives qui fusionnent établit un projet de fusion. Ce projet comprend:
a) la dénomination et le siège des coopératives qui fusionnent, ainsi que ceux envisagés pour la SEC;
b) le rapport d'échange des parts du capital souscrit et le montant de la soulte. Lorsqu'il n'existe pas de parts, la répartition exacte des actifs et sa valeur correspondante en parts;
c) les modalités de remise des parts de la SEC;
d) la date à partir de laquelle les actions de la SEC donnent le droit de participer aux résultats ainsi que toute modalité particulière relative à ce droit;
e) la date à partir de laquelle les opérations des coopératives qui fusionnent sont considérées du point de vue comptable comme accomplies pour le compte de la SEC;
f) les modalités ou avantages particuliers qui concernent les obligations ou les titres autres que des actions qui, en vertu de l'article 66, ne confèrent pas la qualité de membre;
g) les droits assurés par la SEC aux actionnaires ayant des droits spéciaux et aux porteurs de titres autres que des actions ou les mesures envisagées à leur égard;
h) les formes de protection des droits des créanciers des coopératives qui fusionnent;
i) tous les avantages particuliers attribués aux experts qui examinent le projet de fusion, ainsi qu'aux membres des organes d'administration, de direction, de surveillance et de contrôle des coopératives qui fusionnent;
j) les statuts de la SEC;
k) des informations sur les procédures selon lesquelles les modalités relatives à l'implication des travailleurs sont fixées conformément à la directive 2003/72/CE.
2. Les coopératives qui fusionnent peuvent ajouter d'autres éléments au projet de fusion.
3. Le droit applicable aux sociétés anonymes en ce qui concerne les projets de fusion s'applique par analogie aux fusions transfrontalières de coopératives en vue de la création d'une SEC.
Article 23
Explication et justification du projet de fusion
Les organes d'administration ou de direction de chacune des coopératives qui fusionnent établissent un rapport écrit détaillé expliquant et justifiant du point de vue juridique et économique le projet de fusion et, en particulier, le rapport d'échange des parts. Le rapport indique, en outre, toute difficulté particulière d'évaluation.
Article 24
Publication
1. Le droit applicable aux sociétés anonymes en ce qui concerne les exigences en matière de publicité des projets de fusion s'applique par analogie à chacune des coopératives qui fusionnent, sous réserve des exigences supplémentaires imposées par l'État membre dont relève la coopérative concernée.
2. La publication du projet dans le bulletin national comporte toutefois, pour chacune des coopératives qui fusionnent, les indications suivantes:
a) la forme, la dénomination et le siège statutaire de la coopérative qui fusionne;
b) l'adresse du lieu ou du registre auprès duquel les statuts et tous les autres actes et indications ont été déposés pour chacune des coopératives qui fusionnent, ainsi que le numéro d'inscription dans ce registre;
c) une indication des modalités d'exercice des droits des créanciers de la coopérative en question conformément à l'article 28 ainsi que l'adresse à laquelle peut être obtenue, sans frais, une information exhaustive sur ces modalités;
d) une indication des modalités d'exercice des droits des membres de la coopérative en question, fixées conformément à l'article 28, ainsi que l'adresse à laquelle peut être obtenue, sans frais, une information exhaustive sur ces modalités;
e) la dénomination et le siège envisagés pour la SEC;
f) les conditions qui déterminent conformément à l'article 31 la date à laquelle la fusion prend effet.
Article 25
Exigences en matière d'information
1. Tout membre a le droit, un mois au moins avant la date de la réunion de l'assemblée générale appelée à se prononcer sur la fusion, de consulter au siège statutaire les documents suivants:
a) le projet de fusion visé à l'article 22;
b) les comptes annuels et les rapports de gestion des trois derniers exercices des coopératives qui fusionnent;
c) un état comptable, qui est rédigé conformément aux dispositions applicables aux fusions internes des sociétés anonymes, dans la mesure où un tel état comptable est exigé par lesdites dispositions;
d) le rapport des experts sur la valeur des parts à distribuer en échange des actifs des coopératives fusionnées ou le rapport d'échange des parts, prévu par l'article 26;
e) le rapport des organes d'administration ou de direction de la coopérative, prévu par l'article 23.
2. Une copie intégrale ou, s'il le désire, partielle des documents visés au paragraphe 1 peut être obtenue par tout membre sans frais et sur simple demande.
Article 26
Rapport d'experts indépendants
1. Pour chacune des coopératives qui fusionnent, un ou plusieurs experts indépendants désigné(s) par la coopérative concernée conformément à l'article 4, paragraphe 6, examinent le projet de fusion et établissent un rapport écrit destiné aux membres.
2. Un rapport unique pour toutes les coopératives qui fusionnent peut être établi, lorsque les législations des États membres dont relèvent ces coopératives le permettent.
3. Le droit applicable aux fusions de sociétés anonymes en ce qui concerne les droits et obligations des experts est applicable, par analogie, aux fusions de coopératives.
Article 27
Approbation du projet de fusion
1. L'assemblée générale de chacune des coopératives qui fusionnent approuve le projet de fusion.
2. L'implication des travailleurs dans la SEC est décidée conformément à la directive 2003/72/CE. L'assemblée générale de chacune des sociétés qui fusionnent peut subordonner le droit à l'immatriculation de la SEC à la condition qu'elle entérine expressément les modalités ainsi décidées.
Article 28
Droit applicable en cas de constitution par fusion
1. Le droit de l'État membre dont relève chacune des coopératives qui fusionnent s'applique comme en cas de fusion de sociétés anonymes, compte tenu du caractère transfrontalier de la fusion, en ce qui concerne la protection des intérêts:
- des créanciers des coopératives qui fusionnent,
- des obligataires des coopératives qui fusionnent.
2. Un État membre peut adopter, en ce qui concerne les coopératives participant à la fusion qui relèvent de son droit, des dispositions destinées à assurer une protection appropriée aux membres qui se sont prononcés contre la fusion.
Article 29
Contrôle de la procédure de fusion
1. Le contrôle de la légalité de la fusion est effectué, pour la partie de la procédure relative à chaque coopérative qui fusionne, conformément à la loi applicable dans l'État dont elle relève en cas de fusion de coopératives et, à défaut, aux dispositions applicables aux fusions internes des sociétés anonymes aux termes de la loi de cet État.
2. Dans chaque État membre concerné, le tribunal, le notaire ou une autre autorité compétente délivre un certificat attestant l'accomplissement des actes et des formalités préalables à la fusion.
3. Si le droit d'un État membre dont relève une coopérative qui fusionne prévoit une procédure permettant d'analyser et de modifier le rapport d'échange des actions ou une procédure visant à indemniser les membres minoritaires, sans empêcher l'immatriculation de la fusion, ces procédures ne s'appliquent que si les autres coopératives qui fusionnent et qui sont situées dans un État membre ne prévoyant pas ce type de procédures acceptent explicitement, lorsqu'elles approuvent le projet de fusion conformément à l'article 27, paragraphe 1, la possibilité offerte aux membres de la coopérative qui fusionne dont il est question d'avoir recours auxdites procédures. Dans ce cas, un tribunal, un notaire ou une autre autorité compétente peut délivrer le certificat visé au paragraphe 2, même si une procédure de ce type a été engagée. Le certificat doit cependant mentionner que la procédure est en cours. La décision prise à l'issue de la procédure lie la coopérative absorbante et l'ensemble de ses membres.
Article 30
Contrôle de la légalité d'une fusion
1. Le contrôle de la légalité de la fusion est effectué, pour la partie de la procédure relative à la réalisation de la fusion et à la constitution de la SEC, par le tribunal, le notaire ou une autre autorité de l'État membre du futur siège de la SEC compétent pour contrôler cet aspect de la légalité de la fusion de coopératives, et, à défaut, de la fusion de sociétés anonymes.
2. À cette fin, chaque coopérative qui fusionne remet à cette autorité le certificat visé à l'article 29, paragraphe 2, dans un délai de six mois à compter de sa délivrance, ainsi qu'une copie du projet de fusion approuvé par la coopérative.
3. L'autorité visée au paragraphe 1 contrôle en particulier que les coopératives qui fusionnent ont approuvé un projet de fusion dans les mêmes termes et que des modalités relatives à l'implication des travailleurs ont été fixées conformément à la directive 2003/72/CE.
4. Ladite autorité contrôle, en outre, que la constitution de la SEC répond aux conditions fixées par la loi de l'État membre du siège.
Article 31
Immatriculation de la fusion
1. La fusion et la constitution simultanée de la SEC prennent effet à la date à laquelle la SEC est immatriculée conformément à l'article 11, paragraphe 1.
2. La SEC ne peut être immatriculée qu'après l'accomplissement de toutes les formalités prévues aux articles 29 et 30.
Article 32
Publication
Pour chacune des coopératives qui fusionnent, la réalisation de la fusion fait l'objet d'une publicité effectuée selon les modalités prévues par la loi de l'État membre concerné conformément aux lois régissant la fusion de sociétés anonymes.
Article 33
Effets d'une fusion
1. La fusion réalisée comme prévu à l'article 19, premier alinéa, premier tiret, entraîne ipso jure et simultanément les effets suivants:
a) la transmission universelle à la personne morale absorbante de l'ensemble du patrimoine actif et passif de chaque coopérative absorbée;
b) les membres de chaque coopérative absorbée deviennent membres de la personne morale absorbante;
c) les coopératives absorbées cessent d'exister;
d) la personne morale absorbante prend la forme d'une SEC.
2. La fusion réalisée comme prévu à l'article 19, premier alinéa, deuxième tiret, entraîne ipso jure et simultanément les effets suivants:
a) la transmission universelle à la SEC de l'ensemble du patrimoine actif et passif des coopératives qui fusionnent;
b) les membres des coopératives qui fusionnent deviennent membres de la SEC;
c) les coopératives qui fusionnent cessent d'exister.
3. Lorsqu'en cas de fusion de coopératives, la loi d'un État membre requiert des formalités particulières pour l'opposabilité aux tiers du transfert de certains biens, droits et obligations apportés par les coopératives qui fusionnent, ces formalités s'appliquent et sont effectuées soit par les coopératives qui fusionnent, soit par la SEC à dater de son immatriculation.
4. Les droits et obligations des coopératives participantes en matière de conditions d'emploi, aussi bien individuelles que collectives, résultant de la législation, de la pratique et de contrats de travail individuels ou des relations de travail au niveau national et existant à la date de l'immatriculation sont transférés à la SEC du fait même de l'immatriculation.
Le premier alinéa ne s'applique pas au droit que l'article 59, paragraphe 4, confère aux représentants des travailleurs de participer aux assemblées générales ou aux assemblées de section ou de branche.
5. Lorsque la fusion a été immatriculée, la SEC informe sans délai les membres de la coopérative absorbée de leur inscription au fichier des membres ainsi que du nombre de leurs parts.
Article 34
Légalité de la fusion
1. La nullité d'une fusion au sens de l'article 2, paragraphe 1, quatrième tiret, ne peut être prononcée lorsque la SEC a été immatriculée.
2. L'absence de contrôle de la légalité de la fusion conformément aux articles 29 et 30 constitue l'une des causes de dissolution de la SEC, conformément à l'article 74.
Section 3
Transformation d'une coopérative existante en une SEC
Article 35
Procédures de constitution par transformation
1. Sans préjudice de l'article 11, la transformation d'une coopérative en SEC ne donne lieu ni à dissolution de la coopérative ni à création d'une personne morale nouvelle.
2. Le siège statutaire ne peut pas être transféré d'un État membre à un autre conformément à l'article 7 à l'occasion de la transformation.
3. L'organe de direction ou d'administration de la coopérative considérée établit un projet de transformation et un rapport expliquant et justifiant les aspects juridiques et économiques de la transformation, ainsi que les conséquences sur l'emploi, et indiquant les conséquences pour les membres et pour les travailleurs de l'adoption de la forme de la SEC.
4. Le projet de transformation fait l'objet d'une publicité effectuée selon les modalités prévues par la loi de chaque État membre, un mois au moins avant la date de la réunion de l'assemblée générale appelée à se prononcer sur la transformation.
5. Avant l'assemblée générale visée au paragraphe 6, un ou plusieurs experts indépendants désignés ou agréés, conformément aux dispositions nationales, par une autorité judiciaire ou administrative de l'État membre dont relève la coopérative qui se transforme en SEC, attestent, mutatis mutandis, que les dispositions de l'article 22, paragraphe 1, point b), sont respectées.
6. L'assemblée générale de la coopérative considérée approuve le projet de transformation ainsi que les statuts de la SEC.
7. Les États membres peuvent subordonner une transformation au vote favorable d'une majorité qualifiée ou de l'unanimité au sein de l'organe de contrôle de la coopérative à transformer dans lequel la participation des travailleurs est organisée.
8. Les droits et obligations de la coopérative à transformer en matière de conditions d'emploi, aussi bien individuelles que collectives, résultant de la législation, de la pratique et de contrats de travail individuels ou des relations de travail au niveau national et existant à la date de l'immatriculation sont transférés à la SEC du fait même de cette immatriculation.
CHAPITRE III
STRUCTURE DE LA SEC
Article 36
Structure des organes
Dans les conditions prévues par le présent règlement, une SEC comporte:
a) une assemblée générale, et
b) soit un organe de surveillance et un organe de direction (système dualiste), soit un organe d'administration (système moniste) selon l'option retenue par les statuts.
Section 1
Système dualiste
Article 37
Fonctions de l'organe de direction et désignation des membres
1. L'organe de direction est responsable de la gestion de la SEC et la représente à l'égard des tiers et en justice. Un État membre peut prévoir qu'un directeur général est responsable de la gestion courante dans les mêmes conditions que pour les coopératives ayant leur siège statutaire sur son territoire.
2. Le ou les membres de l'organe de direction sont nommés et révoqués par l'organe de surveillance.
Toutefois, un État membre peut prévoir ou donner aux statuts la possibilité de prévoir que le ou les membres de l'organe de direction sont nommés par l'assemblée générale dans les mêmes conditions que pour les coopératives ayant leur siège statutaire sur son territoire.
3. Nul ne peut simultanément exercer la fonction de membre de l'organe de direction et celle de membre de l'organe de surveillance de la SEC. Toutefois, l'organe de surveillance peut, en cas de vacance, désigner un de ses membres pour exercer les fonctions de membre de l'organe de direction. Au cours de cette période, les fonctions de l'intéressé en sa qualité de membre de l'organe de surveillance sont suspendues. Un État membre peut prévoir que cette période est limitée dans le temps.
4. Le nombre des membres de l'organe de direction ou les règles pour sa détermination sont fixés par les statuts de la SEC. Un État membre peut toutefois fixer un nombre minimal et/ou maximal de membres.
5. En l'absence de dispositions relatives à un système dualiste en ce qui concerne les coopératives ayant un siège statutaire sur son territoire, un État membre peut adopter les mesures appropriées concernant les SEC.
Article 38
Présidence et convocation des réunions des organes de direction
1. L'organe de direction élit en son sein un président, conformément aux dispositions statutaires.
2. Le président convoque une réunion de l'organe de direction dans les conditions prévues dans les statuts, soit d'office, soit à la demande d'un membre. Une telle demande indique les motifs de la convocation. S'il n'est pas satisfait à cette demande dans un délai de quinze jours, la réunion de l'organe de direction peut être convoquée par le ou les membres qui en ont fait la demande.
Article 39
Fonctions et désignation de l'organe de surveillance
1. L'organe de surveillance contrôle la gestion assurée par l'organe de direction. Il ne peut exercer lui-même le pouvoir de gestion de la SEC. L'organe de surveillance ne peut représenter la SEC à l'égard des tiers. Il la représente à l'égard de l'organe de direction ou des membres qui le composent, en cas de litige ou lors de la conclusion de contrats.
2. Les membres de l'organe de surveillance sont nommés et révoqués par l'assemblée générale. Toutefois, les membres du premier organe de surveillance peuvent être désignés par les statuts. La présente disposition vaut sans préjudice, le cas échéant, des modalités de participation des travailleurs fixées conformément à la directive 2003/72/CE.
3. L'organe de surveillance ne peut compter parmi ses membres des membres non usagers qu'à concurrence du quart des postes à pourvoir.
4. Les statuts fixent le nombre des membres de l'organe de surveillance ou les règles pour sa détermination. Un État membre peut, toutefois, fixer le nombre des membres de l'organe de surveillance ou sa composition pour les SEC ayant leur siège statutaire sur son territoire ou un nombre de membres minimal et/ou maximal.
Article 40
Droit à l'information
1. L'organe de direction informe l'organe de surveillance, au moins tous les trois mois, de la marche des affaires de la SEC et de son évolution prévisible, en tenant compte des informations relatives aux entreprises contrôlées par la SEC pouvant avoir une incidence significative sur la marche des affaires de cette dernière.
2. Outre l'information périodique visée au paragraphe 1, l'organe de direction communique sans délai à l'organe de surveillance toute information sur des événements susceptibles d'avoir des répercussions sensibles sur la SEC.
3. L'organe de surveillance peut demander à l'organe de direction la communication de renseignements de toute nature nécessaires au contrôle qu'il exerce conformément à l'article 39, paragraphe 1. Un État membre peut prévoir que chaque membre de l'organe de surveillance peut également bénéficier de cette faculté.
4. L'organe de surveillance peut procéder ou faire procéder à toutes les vérifications nécessaires à l'accomplissement de sa mission.
5. Chacun des membres de l'organe de surveillance peut prendre connaissance de toutes les informations transmises à celui-ci.
Article 41
Présidence et convocation des réunions de l'organe de surveillance
1. L'organe de surveillance élit en son sein un président. Si la moitié des membres ont été désignés par les travailleurs, seul un membre désigné par l'assemblée générale peut être élu président.
2. Le président convoque l'organe de surveillance dans les conditions prévues par les statuts, soit d'office, soit à la demande d'au moins un tiers de ses membres, soit à la demande de l'organe de direction. La demande indique les motifs de la convocation. S'il n'est pas satisfait à cette demande dans un délai de quinze jours, l'organe de surveillance peut être convoqué par ceux qui en ont fait la demande.
Section 2
Système moniste
Article 42
Fonctions et désignation de l'organe d'administration
1. L'organe d'administration assure la gestion de la SEC et la représente à l'égard des tiers et en justice. Un État membre peut prévoir qu'un directeur général est responsable de la gestion courante dans les mêmes conditions que pour les coopératives ayant leur siège statutaire sur son territoire.
2. Le nombre des membres de l'organe d'administration ou les règles pour le déterminer sont fixés par les statuts de la SEC. Toutefois, un État membre peut fixer le nombre minimal et, le cas échéant, maximal, des membres. L'organe d'administration ne peut compter parmi ses membres des membres non usagers qu'à concurrence du quart des postes à pourvoir.
Néanmoins, cet organe doit être composé de trois membres au moins, lorsque la participation des travailleurs dans la SEC est organisée conformément à la directive 2003/72/CE.
3. Les membres de l'organe d'administration ainsi que, lorsque les statuts en disposent ainsi, leurs suppléants, sont nommés par l'assemblée générale. Toutefois, les membres du premier organe d'administration peuvent être désignés par les statuts. La présente disposition vaut sans préjudice des modalités de participation des travailleurs fixées conformément à la directive 2003/72/CE.
4. En l'absence de dispositions relatives à un système moniste en ce qui concerne les coopératives ayant un siège statutaire sur son territoire, un État membre peut adopter les mesures appropriées concernant les SEC.
Article 43
Périodicité des réunions et droit à l'information
1. L'organe d'administration se réunit au moins tous les trois mois selon une périodicité fixée par les statuts pour délibérer sur la marche des affaires de la SEC et leur évolution prévisible, en tenant compte, le cas échéant, des informations relatives aux entreprises contrôlées par la SEC pouvant avoir une incidence significative sur la marche de ses affaires.
2. Chaque membre de l'organe d'administration peut prendre connaissance de tous les rapports, documents et renseignements transmis à cet organe.
Article 44
Présidence et convocation des réunions de l'organe d'administration
1. L'organe d'administration élit en son sein un président. Si la moitié des membres ont été désignés par les travailleurs, seul un membre désigné par l'assemblée générale peut être élu président.
2. Le président convoque l'organe d'administration dans les conditions prévues par les statuts, soit d'office, soit à la demande d'un tiers au moins de ses membres. La demande doit indiquer les motifs de la convocation. S'il n'est pas satisfait à cette demande dans un délai de quinze jours, l'organe d'administration peut être convoqué par ceux qui en ont fait la demande.
Section 3
Règles communes aux systèmes dualiste et moniste
Article 45
Durée du mandat
1. Les membres des organes de la SEC sont nommés pour une période fixée par les statuts qui ne peut dépasser six ans.
2. Sauf restrictions prévues par les statuts, les membres peuvent être renommés une ou plusieurs fois pour la période fixée en application du paragraphe 1.
Article 46
Conditions d'éligibilité
1. Les statuts de la SEC peuvent prévoir qu'une société au sens de l'article 48 du traité peut être membre d'un de ses organes, à moins que la loi de l'État membre du siège de la SEC applicable aux coopératives n'en dispose autrement.
Cette société désigne une personne physique comme représentant pour l'exercice des pouvoirs dans l'organe concerné. Ce représentant est soumis aux mêmes conditions et obligations que s'il était personnellement membre de cet organe.
2. Ne peuvent être membres d'un organe déterminé de la SEC, ni représentants d'un membre au sens du paragraphe 1, les personnes qui:
- ne peuvent faire partie, selon la loi de l'État membre du siège de la SEC, de l'organe correspondant d'une coopérative relevant du droit de cet État,
- ne peuvent faire partie de l'organe correspondant d'une coopérative relevant du droit d'un État membre en raison d'une décision judiciaire ou administrative rendue dans un État membre.
3. Les statuts de la SEC peuvent fixer, à l'instar de ce qui est prévu par la loi de l'État membre applicable aux coopératives, des conditions particulières d'éligibilité pour les membres qui représentent l'organe d'administration.
Article 47
Pouvoir de représentation et responsabilité de la SEC
1. Lorsque l'exercice du pouvoir de représentation de la SEC à l'égard des tiers, conformément à l'article 37, paragraphe 1, et à l'article 42, paragraphe 1, est confié à plus d'un membre, ces membres exercent ce pouvoir à titre collectif, à moins que le droit de l'État du siège de la SEC ne permette aux statuts d'en disposer autrement, auquel cas cette clause peut être opposable aux tiers lorsqu'elle fait l'objet d'une publicité conformément à l'article 11, paragraphe 5, et à l'article 12.
2. La SEC est engagée vis-à-vis des tiers par les actes de ses organes, même si ces actes ne relèvent pas de l'objet social de cette société, à condition que lesdits actes n'excèdent pas les pouvoirs que la loi de l'État membre du siège statutaire de la SEC attribue ou permet d'attribuer à ces organes.
Toutefois, les États membres peuvent prévoir que la SEC n'est pas engagée lorsque ces actes dépassent les limites de l'objet social de la SEC, si cette dernière prouve que le tiers savait que l'acte dépassait cet objet ou ne pouvait l'ignorer, compte tenu des circonstances, étant exclu que la seule publication des statuts suffise à constituer cette preuve.
3. Les limitations aux pouvoirs des organes de la SEC qui résultent des statuts ou d'une décision des organes compétents ne sont jamais opposables aux tiers, même si elles sont publiées.
4. Un État membre peut prévoir que le pouvoir de représentation de la SEC peut être attribué par les statuts à une seule personne ou à plusieurs personnes agissant conjointement. Cette législation peut prévoir l'opposabilité de cette disposition des statuts aux tiers, à condition qu'elle concerne le pouvoir général de représentation. L'opposabilité ou non d'une telle disposition aux tiers est réglée par l'article 12.
Article 48
Opérations soumises à autorisation
1. Les statuts de la SEC énumèrent les catégories d'opérations qui requièrent:
- dans le système dualiste, une autorisation accordée par l'organe de surveillance ou l'assemblée générale à l'organe de direction,
- dans le système moniste, une décision expresse adoptée par l'organe d'administration ou une autorisation accordée par l'assemblée générale.
2. Le paragraphe 1 s'entend sans préjudice de l'article 47.
3. Toutefois, un État membre peut déterminer les catégories d'opérations ainsi que l'organe qui donne l'autorisation devant au minimum figurer dans les statuts des SEC immatriculées sur son territoire et/ou prévoir que, dans le système dualiste, l'organe de surveillance peut déterminer lui-même les catégories d'opérations qui doivent être soumises à autorisation.
Article 49
Confidentialité
Les membres des organes de la SEC sont tenus de ne pas divulguer, même après la cessation de leurs fonctions, les informations dont ils disposent sur la SEC et dont la divulgation serait susceptible de porter préjudice aux intérêts de la coopérative ou de ses membres, à l'exclusion des cas dans lesquels une telle divulgation est exigée ou admise par les dispositions du droit national applicables aux coopératives ou aux sociétés ou dans l'intérêt public.
Article 50
Délibération des organes
1. Sauf dans les cas où le présent règlement ou les statuts en disposent autrement, les règles internes concernant le quorum et la prise de décision des organes de la SEC sont les suivantes:
a) quorum: la moitié au moins des membres ayant voix délibérative doivent être présents ou représentés,
b) prise de décision: elle se fait à la majorité des membres ayant voix délibérative présents ou représentés.
Les membres absents peuvent prendre part aux décisions en donnant pouvoir de les représenter à un autre membre de l'organe ou aux suppléants qui ont été nommés en même temps.
2. En l'absence d'une disposition statutaire en la matière, la voix du président de chaque organe est prépondérante en cas de partage des voix. Toutefois, aucune disposition statutaire contraire n'est possible lorsque l'organe de surveillance est composé pour moitié de représentants des travailleurs.
3. Lorsque la participation des travailleurs est organisée conformément à la directive 2003/72/CE, un État membre peut prévoir que le quorum et la prise de décision de l'organe de surveillance sont, par dérogation aux paragraphes 1 et 2, soumis aux règles applicables, dans les mêmes conditions, aux coopératives relevant du droit de l'État membre concerné.
Article 51
Responsabilité civile
Les membres de l'organe de direction, de surveillance ou d'administration répondent, selon les dispositions de l'État membre du siège de la SEC applicables aux coopératives, du préjudice subi par la SEC par suite de la violation par eux des obligations légales, statutaires ou autres inhérentes à leurs fonctions.
Section 4
Assemblée générale
Article 52
Compétence
L'assemblée générale décide dans les matières pour lesquelles une compétence spécifique lui est conférée par:
a) le présent règlement, ou
b) la législation de l'État membre où la SEC a son siège statutaire, adoptée au titre de la directive 2003/72/CEE.
En outre, l'assemblée générale décide dans les matières pour lesquelles une compétence est conférée à l'assemblée générale d'une société coopérative relevant du droit de l'État où la SEC a son siège, soit par la loi de cet État, soit par les statuts conformément à cette même loi.
Article 53
Conduite de l'assemblée générale
Sans préjudice des règles prévues par la présente section, l'organisation et le déroulement de l'assemblée générale ainsi que les procédures de vote sont régis par la loi de l'État membre du siège statutaire de la SEC applicable aux coopératives.
Article 54
Convocation de l'assemblée générale
1. L'assemblée générale a lieu au moins une fois par année calendrier, dans les six mois de la clôture de l'exercice, à moins que la loi de l'État membre du siège statutaire de la SEC applicable aux coopératives exerçant le même type d'activité que la SEC ne prévoie une fréquence supérieure. Toutefois, un État membre peut prévoir que la première assemblée générale peut avoir lieu dans les dix-huit mois suivant la constitution de la SEC.
2. L'assemblée générale peut être convoquée à tout moment par l'organe de direction, par l'organe d'administration, par l'organe de surveillance, ou par tout autre organe ou autorité compétente conformément à la loi nationale de l'État membre du siège statutaire de la SEC applicable aux coopératives. À la demande de l'organe de surveillance, l'organe de direction est tenu de la convoquer.
3. Lors de l'assemblée se réunissant après la clôture de l'exercice, l'ordre du jour porte au moins sur l'approbation des comptes annuels et l'affectation des résultats.
4. L'assemblée générale, peut, lors d'une réunion, décider qu'une nouvelle réunion sera convoquée à une date et avec un ordre du jour qu'elle fixe elle-même.
Article 55
Convocation par la minorité des membres
Des membres de la SEC représentant ensemble plus de 5000 personnes ou détenant au moins 10 % du nombre total de voix, peuvent demander à la SEC la convocation d'une assemblée générale et établir l'ordre du jour de celle-ci. Cependant les statuts peuvent fixer des seuils inférieurs.
Article 56
Forme et délai de convocation
1. La convocation se fait par tous moyens de communication écrite adressée à quiconque est habilité à participer à l'assemblée générale de la SEC selon l'article 58, paragraphes 1 et 2, et conformément aux dispositions statutaires. La convocation peut se faire par voie d'insertion dans la publication officielle interne de la SEC.
2. La convocation contient au moins les mentions suivantes:
- la dénomination sociale et le siège de la SEC,
- le lieu, la date et l'heure de la réunion,
- le cas échéant, la nature de l'assemblée générale,
- l'ordre du jour avec indication des sujets à traiter ainsi que des propositions de décision.
3. Le délai entre la date d'envoi de la convocation visée au paragraphe 1 et la date de la première réunion de l'assemblée générale doit être de trente jours au moins. Toutefois, ce délai peut être ramené à quinze jours en cas d'urgence. Lorsque les dispositions de l'article 61, paragraphe 4, relatives aux règles de quorum s'appliquent, le délai entre une première et une deuxième réunion convoquées pour examiner le même ordre du jour peut être réduit conformément à la loi de l'État membre du siège de la SEC.
Article 57
Inscription de nouveaux points à l'ordre du jour
Des membres de la SEC représentant ensemble plus de 5000 personnes, ou détenant 10 % au moins du nombre total des voix, peuvent demander l'inscription d'un ou plusieurs nouveaux points à l'ordre du jour de toute assemblée générale. Cependant les statuts peuvent fixer des seuils inférieurs.
Article 58
Participation et représentation
1. Tous les membres sont habilités à participer à l'assemblée avec voix délibérative pour les points inscrits à l'ordre du jour.
2. Les membres des organes de la SEC et les titulaires de titres autres que des actions et obligations au sens de l'article 64, ainsi que, si les statuts le permettent, toute autre personne habilitée par la loi de l'État du siège de la SEC peuvent assister à l'assemblée générale sans droit de vote.
3. Les personnes ayant le droit de vote peuvent se faire représenter à l'assemblée par un mandataire selon les modalités prévues dans les statuts.
Les statuts fixent le nombre maximal de pouvoirs que peut recevoir un mandataire.
4. Les statuts peuvent admettre le vote par correspondance ou le vote électronique et en fixent les modalités.
Article 59
Droit de vote
1. Chaque membre de la SEC dispose d'une voix, quel que soit le nombre de parts qu'il détient.
2. Lorsque la loi de l'État membre dans lequel la SEC a son siège le permet, les statuts peuvent prévoir qu'un membre dispose d'un nombre de voix qui est déterminé par sa participation aux activités de la coopérative, à l'exclusion de sa participation sous forme de contribution au capital. Les voix ainsi attribuées ne peuvent dépasser le nombre de cinq par membre, ou 30 % du total des droits de vote, la valeur la plus faible étant retenue.
Lorsque la loi de l'État membre dans lequel la SEC a son siège le permet, les statuts des SEC participant à des activités dans le domaine financier ou de l'assurance peuvent prévoir que le nombre de voix est déterminé par la participation du membre aux activités de la coopérative, y compris sous forme de participation au capital de la SEC. Les voix ainsi attribuées ne peuvent dépasser le nombre de cinq par membre, ou 20 % du total des droits de vote, la valeur la plus faible étant retenue.
Lorsque la loi de l'État membre dans lequel la SEC a son siège le permet, les statuts des SEC dont les membres sont majoritairement des coopératives peuvent prévoir que le nombre de voix est déterminé en fonction de la participation des membres aux activités exercées par la coopérative, y compris sous forme de participation au capital de la SEC, et/ou du nombre de membres de chaque entité constitutive.
3. En ce qui concerne les droits de vote que les statuts peuvent attribuer aux membres (investisseurs) non usagers, la SEC est régie par le droit de l'État membre dans lequel la SEC a son siège. Néanmoins, on ne peut attribuer aux non usagers (investisseurs) plus de 25 % du total des droits de vote.
4. Si, au moment de l'entrée en vigueur du présent règlement, la loi de l'État membre dans lequel la SEC a son siège le permet, les statuts de ladite SEC peuvent prévoir la participation de représentants des travailleurs aux assemblées générales ou aux assemblées de section ou de branche, à condition qu'ensemble, les représentants des travailleurs ne contrôlent pas plus de 15 % du total des droits de vote. Ce droit de participation cesse d'être applicable dès lors que le siège de la SEC est transféré dans un État membre dont la loi ne prévoit pas la participation des travailleurs.
Article 60
Droit à l'information
1. Tout membre qui en formule la demande lors de la réunion de l'assemblée a le droit d'obtenir de la part de l'organe de direction ou de l'organe d'administration des renseignements sur les activités de la SEC ayant un rapport avec les sujets sur lesquels l'assemblée générale peut prendre une décision conformément à l'article 61, paragraphe 1. Dans la mesure du possible, les renseignements sont fournis lors de l'assemblée générale en question.
2. L'organe de direction ou l'organe d'administration ne peut refuser la communication d'un renseignement que si:
- elle est de nature à porter un préjudice grave à la SEC,
- elle est incompatible avec une obligation légale de secret.
3. Lorsque l'information est refusée à un membre, celui-ci peut demander l'inscription au procès-verbal de l'assemblée générale de sa question et du motif de refus qui lui a été opposé.
4. Dans les dix jours qui précèdent l'assemblée générale appelée à se prononcer sur la clôture de l'exercice, les membres peuvent prendre connaissance du bilan, du compte de pertes et profits et son annexe, du rapport de gestion, des conclusions du contrôle des comptes effectué par la personne qu'en est chargée ainsi que, s'il s'agit d'une entreprise mère au sens de la directive 83/349/CEE, des comptes consolidés.
Article 61
Prise de décision
1. L'assemblée générale peut adopter des résolutions sur les points inscrits à son ordre du jour. L'assemblée générale peut également délibérer et prendre des décisions concernant des points inscrits à l'ordre du jour de la réunion par une minorité de membres conformément à l'article 57.
2. L'assemblée générale statue à la majorité des voix valablement exprimées par les membres présents ou représentés.
3. Les statuts prévoient les règles de quorum et de majorité applicables aux assemblées générales.
Lorsque les statuts prévoient que la SEC peut admettre des membres investisseurs (non usagers) ou attribuer les droits de vote en fonction de la contribution au capital des SEC participant à des activités dans le domaine financier ou de l'assurance, les statuts peuvent également comporter des dispositions particulières relatives au quorum à atteindre par les membres autres que les membres investisseurs (non usagers) ou les membres disposant de droits de vote en fonction de la contribution au capital des SEC participant à des activités dans le domaine financier ou de l'assurance. Les États membres sont libres de définir ce quorum pour les SEC qui ont établi leur siège sur leur territoire.
4. L'assemblée générale appelée à se prononcer sur une décision entraînant la modification des statuts ne délibère valablement sur première convocation que si les membres présents ou représentés représentent au moins la moitié du nombre total des inscrits à la date de la convocation; lors d'une deuxième convocation portant sur le même ordre du jour, aucune condition de quorum n'est requise.
Dans les cas visés au premier alinéa, l'assemblée générale statue à la majorité des deux tiers des voix valablement exprimées, à moins que la loi applicable aux coopératives dans l'État membre du siège de la SEC ne requière une majorité plus élevée.
Article 62
Procès-verbal
1. Il est établi un procès-verbal de chaque réunion de l'assemblée générale. Le procès-verbal contient au minimum les informations suivantes:
- la date et le lieu de la réunion,
- l'objet des décisions,
- le résultat des votes.
2. Au procès-verbal sont annexés la feuille de présence, les documents relatifs à la convocation de l'assemblée générale ainsi que les rapports soumis aux membres sur les points à l'ordre du jour.
3. Le procès-verbal ainsi que les documents annexés sont conservés pendant au moins cinq ans. Copie du procès verbal ainsi que des documents annexés peuvent être obtenus par tout membre sur simple demande et contre remboursement du coût administratif.
4. Le procès-verbal est signé par le président de l'assemblée.
Article 63
Assemblée de branche ou de section
1. Lorsque la SEC exerce différentes activités ou exerce ses activités sur plus d'une unité territoriale, ou lorsqu'elle a plusieurs établissements ou que le nombre de ses membres est supérieur à cinq cents, ses statuts peuvent prévoir des assemblées de branche ou de section, si la législation de l'État membre concerné le permet. Les statuts déterminent la répartition en branches ou sections et le nombre de délégués dont celles-ci disposent.
2. Les assemblées de branche ou de section élisent leurs délégués pour une durée maximale de quatre ans, sauf révocation anticipée. Les délégués ainsi élus constituent l'assemblée générale de la SEC et représentent en son sein leur branche ou leur section, qu'ils informent des résultats de l'assemblée générale. Les dispositions de la section 4 du chapitre III s'appliquent au fonctionnement des assemblées de branche et de section.
CHAPITRE IV
ÉMISSION DE TITRES À AVANTAGES PARTICULIERS
Article 64
Titres autres que les actions et obligations conférant à leurs détenteurs des avantages particuliers
1. Les statuts peuvent prévoir l'émission de titres autres que les actions et d'obligations dont les détenteurs n'ont pas de droit de vote. Ces titres peuvent être souscrits par les membres ou par toute personne extérieure à la SEC. Leur acquisition ne confère pas la qualité de membre. Les statuts fixent également les modalités de remboursement.
2. Les détenteurs des titres ou obligations visés au paragraphe 1 peuvent bénéficier d'avantages particuliers conformément aux statuts ou aux conditions établies lors de l'émission de ces titres ou obligations.
3. Le montant nominal total des titres ou obligations visés au paragraphe 1 ainsi détenus ne peut dépasser le montant stipulé dans les statuts.
4. Sans préjudice du droit d'assister à l'assemblée générale prévu à l'article 58, paragraphe 2, les statuts peuvent prévoir la réunion des détenteurs de titres ou obligations visés au paragraphe 1 en assemblée spéciale. L'assemblée spéciale peut émettre un avis avant toute décision de l'assemblée générale concernant les droits et les intérêts de ces détenteurs, et cet avis est porté par ses mandataires à la connaissance de cette dernière.
L'avis visé à premier alinéa fait l'objet d'une mention au procès-verbal de l'assemblée générale.
CHAPITRE V
AFFECTATION DU RÉSULTAT
Article 65
Réserve légale
1. Sans préjudice des dispositions obligatoires de la législation nationale, les statuts déterminent les règles d'affectation de l'excédent de l'exercice.
2. En cas d'excédent, les statuts prévoient avant toute autre affectation la constitution d'une réserve légale par prélèvement sur celui-ci.
Tant que cette réserve n'atteint pas le capital visé à l'article 3, paragraphe 2, le prélèvement opéré à son profit ne peut être inférieur à 15 % de l'excédent pour l'exercice considéré après déduction des reports de pertes.
3. Les membres sortants ne peuvent prétendre à aucun droit sur les sommes ainsi affectées à la réserve légale.
Article 66
Ristourne
Les statuts peuvent prévoir le versement d'une ristourne aux membres proportionnellement aux opérations faites par eux avec la SEC ou au travail effectué en faveur de cette dernière.
Article 67
Affectation de l'excédent
1. Le solde de l'excédent après dotation à la réserve légale, éventuellement diminué des sommes ristournées, le cas échéant augmenté des reports bénéficiaires et des prélèvements sur les réserves, ou diminué des reports de pertes, constituent les résultats distribuables.
2. L'assemblée générale appelée à statuer sur les comptes de l'exercice a la faculté d'affecter l'excédent dans l'ordre et la proportion déterminés par les statuts, et notamment:
- à un nouveau report,
- à la dotation de tous fonds de réserves légales ou statutaires,
- à la rémunération de capitaux libérés et des capitaux assimilés, le paiement pouvant intervenir en numéraire ou par attribution de parts.
3. Les statuts peuvent également exclure toute distribution.
CHAPITRE VI
COMPTES ANNUELS ET COMPTES CONSOLIDÉS
Article 68
Établissement des comptes annuels et consolidés
1. La SEC est assujettie, en ce qui concerne l'établissement de ses comptes annuels et, le cas échéant, consolidés, y compris le rapport de gestion les accompagnant, leur contrôle et leur publicité, aux dispositions législatives adoptées dans l'État membre de son siège pour mettre en oeuvre les directives 78/660/CEE et 83/349/CEE. Toutefois, les États membres peuvent prévoir des modifications des dispositions nationales d'application de ces directives pour tenir compte des spécificités des coopératives.
2. Lorsque la SEC n'est pas soumise par la législation de l'État membre dans lequel elle a son siège à une obligation de publicité analogue à celle prévue à l'article 3 de la directive 68/151/CEE, la SEC doit au moins tenir les documents relatifs aux comptes annuels à la disposition du public à son siège. Copie de ces documents doit pouvoir être obtenue sur simple demande. Le prix réclamé pour cette copie ne peut excéder son coût administratif.
3. La SEC établit ses comptes annuels, et le cas échéant ses comptes consolidés, dans la monnaie nationale. La SEC dont le siège est situé en dehors de la zone euro peut également établir ses comptes annuels et, le cas échéant, ses comptes consolidés, en euros. Dans ce cas, l'annexe doit préciser les bases de conversion utilisées pour l'expression en euros des éléments contenus dans les comptes qui sont, ou étaient à l'origine, exprimés dans une autre monnaie.
Article 69
Comptes des SEC exerçant des activités de crédit ou des activités financières
1. Les SEC qui sont des établissements de crédit ou des établissements financiers sont assujetties, en ce qui concerne l'établissement de leurs comptes annuels et, le cas échéant, de leurs comptes consolidés, y compris le rapport de gestion les accompagnant, leur contrôle et leur publicité, aux règles prévues dans le droit national de l'État membre du siège en application des directives concernant l'accès à l'activité des établissements de crédit et son exercice.
2. Les SEC qui sont des entreprises d'assurance sont assujetties, en ce qui concerne l'établissement de leurs comptes annuels et, le cas échéant, de leurs comptes consolidés, y compris le rapport de gestion les accompagnant, leur contrôle et leur publicité, aux règles prévues dans le droit national de l'État membre du siège au titre des directives concernant les comptes annuels et les comptes consolidés des entreprises d'assurance.
Article 70
Contrôle légal des comptes
Le contrôle légal des comptes annuels et, le cas échéant, consolidés de la SEC est effectué par une ou plusieurs personnes agréées dans l'État membre dans lequel la SEC a son siège conformément aux dispositions prises par cet État pour mettre en oeuvre les directives 84/253/CEE et 89/48/CEE.
Article 71
Système de révision et de contrôle
Dès lors que le droit d'un État membre fait obligation à l'ensemble des sociétés coopératives, ou à un certain type de sociétés coopératives, relevant du droit de cet État d'adhérer à un organisme extérieur légalement habilité et de se soumettre à un mode spécifique de révision et de contrôle exercé par cet organisme, ces dispositions sont de droit applicables à la SEC dont le siège statutaire est situé dans cet État membre, à condition que cet organisme réponde aux critères énoncés dans la directive 84/253/CEE.
CHAPITRE VII
DISSOLUTION, LIQUIDATION, INSOLVABILITÉ ET CESSATION DES PAIEMENTS
Article 72
Dissolution, insolvabilité et procédures analogues
En ce qui concerne la dissolution, la liquidation, l'insolvabilité, la cessation des paiements et les procédures analogues, la SEC est soumise aux dispositions légales qui s'appliqueraient à une coopérative constituée selon le droit de l'État membre dans lequel la SEC a son siège statutaire, y compris celles relatives à la prise de décision par l'assemblée générale.
Article 73
Dissolution par le tribunal ou par une autre autorité compétente de l'État membre du siège de la SEC
1. À la demande de toute personne ayant un intérêt légitime ou d'une autorité compétente, le tribunal ou toute autorité administrative compétente de l'État membre du siège de la SEC prononce la dissolution de cette dernière lorsqu'il constate que l'article 2, paragraphe 1, et/ou l'article 3, paragraphe 2, ont été violés, ainsi que dans les cas visés à l'article 34.
Le tribunal ou l'autorité administrative compétente peut accorder un délai à la SEC pour régulariser sa situation. Si la régularisation n'intervient pas au cours de ce délai, le tribunal ou l'autorité administrative compétente prononce la dissolution.
2. Lorsqu'une SEC ne remplit plus l'obligation prévue à l'article 6, l'État membre où la SEC a son siège statutaire prend les mesures appropriées pour obliger la SEC à régulariser sa situation dans un délai déterminé:
- soit en rétablissant son administration centrale dans l'État membre du siège,
- soit en procédant au transfert du siège statutaire par la procédure prévue à l'article 7.
3. L'État membre du siège de la SEC prend les mesures nécessaires pour garantir qu'une SEC qui ne régulariserait pas sa situation, conformément au paragraphe 2, est mise en liquidation.
4. L'État membre du siège statutaire de la SEC peut former un recours juridictionnel ou faire appel à tout autre moyen juridique adéquat en cas de violation constatée de l'article 6. Ce recours a un effet suspensif sur les procédures prévues aux paragraphes 2 et 3.
5. Lorsqu'il est constaté, à l'initiative soit des autorités, soit de toute partie intéressée, qu'une SEC a son administration centrale sur le territoire d'un État membre en violation de l'article 6, les autorités de cet État membre en informent sans délai l'État membre où se trouve le siège statutaire de la SEC.
Article 74
Publicité de la dissolution
L'ouverture d'une procédure de dissolution, y compris la dissolution volontaire, de liquidation, d'insolvabilité ou de cessation des paiements, ainsi que sa clôture et la décision de poursuite de l'activité, font l'objet d'une publicité conformément à l'article 12, sans préjudice des dispositions de droit national imposant des mesures de publicité additionnelles.
Article 75
Dévolution de l'actif
L'actif net est dévolu en fonction du principe de dévolution désintéressée ou, lorsque la loi de l'État membre du siège de la SEC le permet, selon d'autres modalités définies dans les statuts de la SEC. Aux fins du présent article, l'actif net comprend les actifs résiduels après paiement de tous les montants dus aux créanciers et remboursement aux membres de leurs contributions au capital.
Article 76
Transformation en coopérative
1. La SEC peut se transformer en coopérative relevant du droit de l'État membre de son siège statutaire. La décision concernant la transformation ne peut être prise avant deux ans à partir de son immatriculation et avant que les deux premiers comptes annuels n'aient été approuvés.
2. La transformation d'une SEC en coopérative ne donne lieu ni à dissolution, ni à création d'une personne morale nouvelle.
3. L'organe de direction ou d'administration de la SEC établit un projet de transformation et un rapport expliquant et justifiant les aspects juridiques et économiques de la transformation, ainsi que ses conséquences en matière d'emploi, et indiquant les conséquences de l'adoption de la forme de coopérative pour les membres et les titulaires des titres de l'article 14 ainsi que pour les travailleurs.
4. Le projet de transformation fait l'objet d'une publicité effectuée selon le mode prévu par la législation de chaque État membre, un mois au moins avant la date de la réunion de l'assemblée générale appelée à se prononcer sur la transformation.
5. Avant l'assemblée générale visée au paragraphe 6, un ou plusieurs experts indépendants désignés ou agréés, selon les dispositions nationales, par une autorité judiciaire ou administrative de l'État membre dont relève la SEC qui se transforme en coopérative, attestent que cette dernière dispose d'actifs correspondant au moins au capital.
6. L'assemblée générale de la SEC approuve le projet de transformation ainsi que les statuts de la coopérative. La décision de l'assemblée générale est prise dans les conditions prévues par les dispositions nationales.
CHAPITRE VIII
DISPOSITIONS COMPLÉMENTAIRES ET TRANSITOIRES
Article 77
Union économique et monétaire
1. Chaque État membre peut, si la troisième phase de l'Union économique et monétaire (UEM) ne lui est pas applicable, et aussi longtemps qu'il en est ainsi, appliquer aux SEC ayant leur siège statutaire sur son territoire les dispositions applicables aux coopératives ou aux sociétés anonymes relevant de son droit en ce qui concerne l'expression de leur capital. La SEC peut en tout cas exprimer son capital également en euros. Dans ce cas, le taux de conversion entre la monnaie nationale et l'euro est celui du dernier jour du mois précédant la constitution de la SEC.
2. Si la troisième phase de l'UEM n'est pas applicable à l'État membre du siège statutaire de la SEC, et aussi longtemps qu'il en est ainsi, celle-ci peut cependant établir et publier ses comptes annuels et, le cas échéant, ses comptes consolidés en euros. L'État membre peut exiger que les comptes annuels et, le cas échéant, les comptes consolidés de la SEC soient établis et publiés dans la monnaie nationale dans les mêmes conditions que celles prévues pour les coopératives ou les sociétés anonymes relevant du droit de cet État membre. Cela ne préjuge pas de la possibilité additionnelle pour la SEC de publier, conformément à la directive 90/604/CEE du Conseil du 8 novembre 1990 modifiant la directive 78/660/CEE sur les comptes annuels et la directive 83/349/CEE sur les comptes consolidés en ce qui concerne les dérogations en faveur des petites et moyennes sociétés ainsi que la publication des comptes en écus, ses comptes annuels et, le cas échéant, ses comptes consolidés en euros(20).
CHAPITRE IX
DISPOSITIONS FINALES
Article 78
Dispositions nationales d'application
1. Les États membres prennent toute disposition appropriée pour assurer la mise en application effective du présent règlement.
2. Chaque État membre désigne les autorités compétentes au sens des articles 7, 21, 29, 30, 54 et 73. Il en informe la Commission et les autres États membres.
Article 79
Réexamen du règlement
Au plus tard cinq ans après l'entrée en vigueur du présent règlement, la Commission présente au Parlement européen et au Conseil un rapport sur l'application du présent règlement et, le cas échéant, des propositions de modifications. Le rapport examine en particulier s'il convient:
a) de permettre à une SEC d'avoir son administration centrale et son siège statutaire dans des États membres différents;
b) de permettre qu'un État membre autorise, dans la législation qu'il adopte conformément aux pouvoirs conférés par le présent règlement ou pour assurer l'application effective du présent règlement à une SEC, l'insertion, dans les statuts de la SEC, de dispositions qui dérogent à ladite législation ou qui la complètent, alors même que des dispositions de ce type ne seraient pas autorisées dans les statuts d'une coopérative ayant son siège dans l'État membre en question;
c) de permettre qu'un État membre adopte des dispositions permettant à la SEC de se scinder en plusieurs coopératives nationales;
d) de permettre qu'un État membre prévoie un recours juridictionnel spécifique en cas de fraude ou d'erreur lors de l'immatriculation d'une SEC constituée par voie de fusion.
Article 80
Entrée en vigueur
Le présent règlement entre en vigueur le troisième jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne.
Le présent règlement est applicable à partir du 18 août 2006.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 22 juillet 2003.