NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 1583/2006
ze dne 23. října 2006,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), a zejména na článek 9 a čl. 11 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Platná opatření
(1)
V únoru 1994 uložila Rada nařízením (ES) č. 229/94 (2) konečná antidumpingová cla z dovozu ethanolaminů (dotčený výrobek) pocházejících ze Spojených států amerických (dále jen „USA“). Cla měla podobu proměnných celních sazeb cel na základě minimální ceny, uvalených na jednotlivé typy ethanolaminů, tj. monoethanolamin (MEA), diethanolamin (DEA) a triethanolamin (TEA).
(2)
Na žádost Evropské rady pro chemický průmysl (CEFIC) byl v únoru 1999 zahájen prozatímní přezkum před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 a 3 základního nařízení. Nařízením (ES) č. 1603/2000 (3) Rada tyto přezkumy uzavřela a uložila na dovoz ethanolaminů pocházejících z USA konečná antidumpingová opatření. Podoba opatření byla změněna tím, že získala podobu určitého pevného cla z tuny u všech typů ethanolaminů. Dvěma ze tří společností, které využívaly individuální antidumpingové clo, byly Dow Chemical Company a Union Carbide Corporation.
(3)
Po stažení výroby ethanolaminu z Dow Chemical Company do INEOS LLC bylo individuální antidumpingové clo ve výši 69,40 EUR na tunu, platné pro Dow Chemical Company, přiřazeno i INEOS LLC (4). Avšak jelikož Dow Chemical Company získala dne 6. února 2001 všechny akcie Union Carbide Corporation, která využívala individuální antidumpingové clo ve výši 59,25 EUR na tunu, je Dow Chemical Company v oblasti výroby ethanolaminu stále činná. Union Carbide Corporation stále existuje, stala se však součástí skupiny Dow Chemical Company a nevyvíjí již žádnou samostatnou výrobní činnost.
2. Žádost o přezkum před pozbytím platnosti
(4)
Po zveřejnění oznámení v listopadu 2004 o nadcházejícím skončení platnosti antidumpingových opatření týkajících se dovozu ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických (5) obdržela Komise dne 25. dubna 2005 žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
(5)
Žádost podala CEFIC jménem výrobců Společenství, jejichž úhrnný objem výroby tvoří většinu, v tomto případě přes 75 %, celkové výroby ethanolaminů ve Společenství.
(6)
Žádost byla odůvodněna tím, že skončení platnosti opatření bude mít nejspíše za následek přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmu pro odvětví Společenství. Komise po konzultacích s poradním výborem konstatovala, že existují dostatečné důvody pro to, aby bylo ukončení platnosti podrobeno přezkumu, a zahájila je oznámením o zahájení šetření (6) podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.
3. Šetření
(7)
O zahájení přezkumu vyrozuměly útvary Komise oficiálně výrobce ve Společenství, vyvážející výrobce v USA, dovozce nebo obchodníky, odvětví uživatelů, o nichž je známo, že se jich záležitost dotýká, a orgány USA. Zúčastěným stranám bylo umožněno, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu písemně sdělily svá stanoviska a požádaly o slyšení.
(8)
Útvary Komise zaslaly všem stranám, o kterých bylo známo, že jsou dotčeny, a stranám, které o to ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu požádaly, dotazník.
(9)
Komise také přímo dotčeným stranám umožnila, aby ve lhůtě stanovené v oznámení o zahájení přezkumu písemně sdělily své stanovisko a požádaly o slyšení.
(10)
Odpovědi na dotazník došly od dvou vyvážejících výrobců v USA a devíti dovozců ve Společenství, kteří jsou s nimi ve spojení, jednoho dovozce ve Švýcarsku, který je s nimi ve spojení, tří výrobců ve Společenství (dále jen „žádající výrobci ve Společenství“) a jednoho průmyslového spotřebitele ve Společenství. Jeden výrobce ve Společenství dotazník v úplnosti nevyplnil, nýbrž zaslal pouze stručné informace, a dva průmysloví spotřebitelé ve Společenství sdělili své stanovisko.
(11)
Útvary Komise si vyžádaly a ověřily všechny informace, které pokládaly za potřebné k posouzení toho, zda je pravděpodobné, že dumping a újma způsobovaná Společenství bude přetrvávat nebo se obnoví, a ke stanovení zájmu Společenství. V prostorách těchto společností byly provedeny inspekce:
a)
Žádající výrobci ve Společenství
BASF AG, Ludwigshafen, Německo
Innovene Europe Ltd., Staines, Spojené království
SASOL GmbH, Marl, Německo
b)
Vyvážející výrobci v USA
The Dow Chemical Company, Midland, Michigan, a Houston, Texas, USA
c)
Dovozci ve Společenství ve spojení s výrobci
Dow Chemical Iberica SL, Tarragona, Španělsko
INEOS Oxide Ltd., Antverpy, Belgie
d)
Dovozce ve Švýcarsku ve spojení s výrobci
Dow Europe GmbH, Horgen, Švýcarsko
e)
Průmysloví spotřebitelé ve Společenství
Degussa Goldschmidt España SA, Granollers, Španělsko
4. Období šetření
(12)
Šetření týkající se přetrvávání nebo obnovení dumpingu a újmy zahrnovalo období od 1. července 2004 do 30. června 2005 (dále jen „období přezkumného šetření“). Zkoumání tendencí významných pro posouzení toho, nakolik je přetrvávání nebo obnovení újmy pravděpodobné, zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do konce období přezkumného šetření (dále jen „posuzované období“).
B. DOTČENÝ VÝROBEK A OBDOBNÝ VÝROBEK
1. Dotčený výrobek
(13)
Dotčeným výrobkem je stejný výrobek, jaký byl předmětem předchozího šetření. Ethanolaminy se získávají reakcí ethylenoxidu (C2H4O) se čpavkem, přičemž ethylenoxid sám se získává reakcí ethylenu s kyslíkem. Důsledkem tohoto slučování jsou tři konkurující si reakce, během nichž vznikají tři různé typy ethanolaminů: monoethanolamin (MEA), diethanolamin (DEA) a triethanolamin (TEA), podle toho, kolikrát je ethylenoxid navázán. Maximální počet kombinací je omezen počtem atomů vodíku v molekule čpavku, což jsou tři. Konečný poměr těchto tří typů je dán konstrukcí výrobního zařízení, do jisté míry však může být kontrolován prostřednictvím volby poměru čpavek/ethylenoxid (dále jen „molární poměr“). Zařízení ve Společenství obvykle používají jako zdroj energie naftu, zatímco v USA se používá zemní plyn.
(14)
Dotčený výrobek slouží jako meziprodukt nebo přísada pro povrchově aktivní látky používané v detergentech a výrobcích osobní hygieny a kosmetiky, v hnojivech a prostředcích na ochranu plodin (glyfosát), prostředcích na zpomalení koroze, mazacích olejích, pomocných přípravcích v textilním průmyslu a změkčovadlech tkanin (esterquaty), fotografických chemikáliích, v papírenských a kovodělných provozech, jako brusná a pojivová přísada při výrobě cementu a jako absorpční přísada při čištění plynů (které neutralizuje odstraňováním kyselin). Od konce roku 2004 a počátku roku 2005 se výrobek také v rostoucí míře používá při zpracování dřeva. Konečně mohou výrobek používat sami výrobci nebo jiní výrobci, kteří jsou s nimi ve spojení, při výrobě ethylenaminů.
2. Obdobný výrobek
(15)
Podobně jako při předchozích šetřeních bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v USA a prodávaný Společenství je z hlediska fyzikálních i technických charakteristik totožný s výrobkem, který ve Společenství vyrábějí a prodávají výrobci Společenství, a že ani v použití těchto výrobků nejsou žádné rozdíly. Dále bylo zjištěno, že dotčený výrobek vyráběný v USA a prodávaný Společenství je totožný s výrobkem, jenž je v USA prodáván na domácím trhu. Proto je třeba všechny tyto výrobky považovat za výrobky obdobné ve smyslu čl. 1 odst. 4 základního nařízení.
C. PRAVDĚPODOBNOST PŘETRVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ DUMPINGU
(16)
V souladu s čl. 11 odst. 2 základního nařízení bylo zkoumáno, zda v současnosti dochází k dumpingu, a pokud ano, zda je pravděpodobné, že pokud opatření pozbudou platnosti, bude dumping přetrvávat nebo se obnoví.
1. Předběžné poznámky
(17)
Ze čtyř vyvážejících výrobců v USA uvedených v podnětu dva při šetření spolupracovali.
(18)
Uvedení dva spolupracující vyvážející výrobci zajišťovali během období přezkumného šetření 100 % dovozu do Společenství, který činil 41 000 tun. Množství dotčeného výrobku dovezeného do Společenství a pocházejícího z USA činilo během období přezkumného šetření 16,7 % spotřeby Společenství, což představovalo pokles z 29 % v předchozím období šetření (rok 1998).
2. Dumping dovozů během období přezkumného šetření
(19)
Pokud jde o uvedené dva spolupracující vyvážející výrobce v USA, byla běžná hodnota stanovena pro každý typ dotčeného výrobku podle čl. 2 odst. 1 základního nařízení na základě ceny placené nebo splatné nezávislými odběrateli na domácím trhu USA, jelikož, jak bylo zjištěno, probíhá tento prodej v dostatečném množství a v běžném obchodním styku.
(20)
Stejně jako při původním šetření a při předchozím přezkumném šetření bylo i při tomto šetření zjištěno, že oni dva vyvážející výrobci v USA vyvážejí dotčený výrobek do Společenství prostřednictvím společností, které jsou s nimi ve spojení. Z tohoto důvodu byly vývozní ceny stanoveny podle čl. 2 odst. 9 základního nařízení na základě cen, za něž byl dovezený výrobek poprvé znovu prodán nezávislým odběratelům ve Společenství. Přitom bylo přihlédnuto ke všem nákladům vzniklým mezi dovozem a dalším prodejem, včetně prodejních, správních a režijních nákladů a zisku dosaženého ve Společenství dovozními společnostmi během období přezkumného šetření.
(21)
Pro každý typ dotčeného výrobku byla běžná hodnota porovnána s průměrnou vývozní cenou na základě ceny ze závodu na stejné obchodní úrovni. V souladu s čl. 2 odst. 10 základního nařízení a k zajištění spravedlivého srovnání bylo přihlédnuto k rozdílům činitelů, na které bylo upozorněno a které prokazatelně ovlivňují ceny a jejich srovnatelnost. Byly provedeny úpravy na přepravné při vnitrozemské a námořní dopravě, dodatečné rabaty, náklady na manipulaci a balení, úvěrové náklady a dovozní cla, které byly všechny od cen dalšího prodeje odečteny, aby se dospělo k cenám ze závodu.
(22)
V souladu s čl. 2 odst. 11 základního nařízení bylo dumpingové rozpětí stanoveno pro každý typ výrobku na základě srovnání váženého průměru běžné hodnoty s váženým průměrem vývozních cen na stejné obchodní úrovni. Tímto srovnáním bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření docházelo k dumpingu, i když na nižší úrovni než při předchozím přezkumu. Vážené průměrné dumpingové rozpětí vyjádřené jako procentuální podíl ceny CIF na hranice Společenství činilo u INEOS 4,8 % a u Dow Chemical 20,3 %.
3. Vývoj dovozů v případě, že opatření budou zrušena
(23)
V návaznosti na analýzu výskytu dumpingu během období přezkumného šetření bylo zkoumáno, jak pravděpodobné je jeho přetrvání.
(24)
Zrušení opatření by vývozcům umožnilo snížit své vývozní ceny. Snížením vývozních cen by se výrobek USA stal na trhu Společenství přitažlivějším. Pokud by se vývozní ceny snížily úměrně s výší cel, činilo by dumpingové rozpětí zjišťované během období přezkumného šetření u INEOS 13,4 % a u Dow Chemical 28,3 %.
(25)
Odhaduje se, že nevyužitá výrobní kapacita v USA činila během období přezkumného šetření zhruba 90 000 tun. Toto množství bylo vypočítáno na základě informací získaných od dvou spolupracujících vyvážejících výrobců a informací z předního hospodářského tisku. V porovnání s odhadovanou celkovou instalovanou kapacitou v USA ve výši 650 000 tun znamená celková odhadovaná uspokojená poptávka a využití pro vlastní spotřebu ve výši 560 000 tun koeficient využití kapacity 86 %, což je při příznivých tržních podmínkách během období přezkumného šetření poměrně málo. Tento poměrně nízký koeficient využití kapacity byl důsledkem provozních obtíží v určitých výrobních zařízeních. Volnou kapacitu 90 000 tun je třeba porovnat s objemem vývozu z USA do Společenství během období přezkumného šetření (41 088 tun) a s celkovou spotřebou ve Společenství (246 670 tun). Znamená to, že je zde značný potenciál pro zvýšení vývozu z USA a k převzetí velkého podílu trhu Společenství. Dispozice ke zvýšenému vývozu do Společenství jsou dále posíleny zvýšením kapacity o 45 000 tun, ke kterému v roce 2006 dochází v Mexiku a v Brazílii, což jsou pro výrobce v USA významné vývozní trhy.
(26)
Závěrem lze tedy konstatovat, že je zde k dispozici určitá volná kapacita, které by se v případě, že by opatření byla zrušena, dalo využít k výrobě dalšího množství ethanolaminu a jeho prodeji na trh Společenství.
(27)
Trh ethanolaminu byl v letech 2000-2001 charakterizován výrazným nárůstem poptávky po DEA, vyvolaným jeho použitím při výrobě glyfosátových herbicidů, které slouží při postupech zaměřených na vývoj geneticky modifikovaných plodin, jež by byly vůči těmto herbicidům odolné. Na poptávce po TEA se podílí zejména odvětví cementu a výroba změkčovadel tkanin. Od roku 2004 vzrůstá trh MEA výrazně potom, co bylo v USA vydáno nařízení, jež s účinností od 1. ledna 2005 v USA zakazuje používat pro zpracování dřeva alternativní výrobky na bázi kovů; tím se poptávka po MEA zvýšila odhadem o 80 000 tun. Důsledkem je skutečnost, že kvůli vysoké poptávce jsou vysoké i světové ceny ethanolaminů.
(28)
Z šetření vyplynulo, že ceny na domácím trhu v USA jsou v průměru vyšší než průměrné prodejní ceny na trhu Společenství. Průmysloví uživatelé mají na obou trzích zřejmě podobné podmínky, protože často jde o mezinárodní společnosti, které si své zásobování zajišťují na celosvětovém základě a volí si takové dodavatele, kteří dokáží zajistit dodávky v podobném rozsahu. Ceny na domácím trhu v USA jsou však u všech typů ethanolaminů vyšší, jsou-li účtovány obchodníkům a distributorům. Tento typ prodeje probíhá na domácím trhu v USA obvykle na okamžitém základě, zatímco prodej na trhu Společenství bývá obvykle smluvně sjednán za pevných podmínek. To znamená, že se prodejní ceny na trhu Společenství stanovují na delší časové období a jsou stabilnější.
(29)
Prodej výrobků obou spolupracujících vyvážejících výrobců obchodníkům a distributorům představuje pouze 13 % objemu prodaného v USA na domácím trhu a 32 % prodeje na trhu Společenství, avšak domácí ceny v USA na stejné obchodní úrovni byly v průměru o 35 % vyšší než ceny ve Společenství. Tato skutečnost je v souladu s tím, že při okamžité povaze prodeje obchodníkům a distributorům se domácí ceny v USA přizpůsobují rychleji cenovým výkyvům. V souvislosti s rostoucími cenami budou mít ceny na domácím trhu USA tendenci setrvávat na vyšší úrovni než ceny ve Společenství. Na druhé straně ovšem představuje tato úroveň prodeje jen menší část odbytu jak na domácím trhu v USA, tak na trhu Společenství.
(30)
U průmyslových uživatelů, kteří mezi odběrateli představují většinu, by zrušení opatření pravděpodobně nemělo na hladinu cen, za které se ethanolamin prodává na trhu Společenství, výrazný vliv, protože, jak je zjišťováno, břemeno těchto opatření nesou vyvážející výrobci v USA. V tomto scénáři by byl pro tyto výrobce prodej ziskovější, takže by byli podníceni k tomu, aby vývoz na trh Společenství zvýšili. Ovšem průmysloví spotřebitelé by mohli zrušení opatření využít k tomu, aby si jak u vyvážejících výrobců v USA, tak v odvětví Společenství sjednali nižší ceny.
(31)
Vývozní ceny dotčeného výrobku na další hlavní vývozní trhy, zejména do Kanady a do Jihoafrické republiky, nevykazují žádné pravidelné znaky. Prodejní ceny jsou podle prodejních podmínek někdy nižší a někdy vyšší než v USA nebo na trhu Společenství. Při nižších přepravovaných objemech bývá obvykle prodejní cena vyšší.
(32)
V souhrnu lze konstatovat, že u obou spolupracujících vyvážejících výrobců zůstává trh USA v zásadě nejdůležitějším odbytištěm. Ovšem během období přezkumného šetření bylo 17 % výroby vyvezeno, což znamená, že prodej do Společenství a do zbytku světa hraje i nadále významnou úlohu v celkovém využití a ziskovosti instalovaných výrobních kapacit.
(33)
Z krátkodobého hlediska lze u obou spolupracujících výrobců v USA očekávat, že objem jejich vývozu zůstane přinejmenším stabilní. I v situaci, kdy jsou opatření účinná, a přes veškerou přitažlivost trhu USA totiž stále slouží svým odběratelům ve Společenství. Určitý pokles objemu vývozu lze snad v USA očekávat u výrobní společnosti INEOS po převzetí Innovene, s jejími výrobními kapacitami ve Společenství, až společnost u nabytých výrobních zařízení odstraní všechny úzké profily a rozšíří se vybudováním nových kapacit ve Společenství, což se očekává nejdříve v roce 2008. Současně se očekává, že vyvážející výrobci v USA napraví škody, které utrpěli hurikánem ve druhé polovině roku 2005, a do plného provozu se dostanou opět ve druhé polovině roku 2006 a počátkem roku 2007 pak budou vyrábět další množství, která mohou být prodávána na trh Společenství.
(34)
Pokud jde o nespolupracující výrobce v USA, jejichž podíl na výrobní kapacitě USA během období přezkumného šetření činil 27 %, není vyloučeno, že pokud by opatření pozbyla platnosti, rovněž by začali opět do Společenství vyvážet.
(35)
Byla také provedena analýza možného střednědobého (do pěti let) vývoje poptávky a výrobní kapacity ve Společenství, v USA a ve zbytku světa. Bylo analyzováno, jak předpokládaná situace v oblasti nabídky a poptávky ovlivní ve Společenství ceny. Všechny číselné údaje v následujících bodech odůvodnění vycházejí z informací získaných od BASF, Dow a INEOS a čerpaných z nejvýznamnějších referenčních publikací chemického průmyslu, jež vydávají PCI a Tecnon.
(36)
Na základě projekcí budoucí poptávky a výrobních kapacit z pohledu výrobců jak v USA, tak ve Společenství lze očekávat, že růst na trhu Společenství bude nižší než ve zbytku světa. Očekávaný průměrný roční nárůst ve Společenství se ve střednědobém výhledu bude pohybovat na úrovni 3 %, oproti 7 % v Asii a 4,2 % v celosvětovém měřítku.
(37)
V roce 2004 převyšovala poptávka na evropském trhu instalovanou výrobní kapacitu Společenství zhruba o 40 000 tun. V USA tomu bylo naopak: stávající kapacita zde přibližně o 90 000 tun převyšovala skutečné využití a prodej výrobku, což ovšem kvůli provozním problémům ve výrobě, které omezovaly dodávky odběratelům, nemělo žádný záporný vliv na vysoké ceny. Na základě porovnání očekávaného tempa růstu s ohlašovaným rozšiřováním kapacit lze od roku 2008 očekávat určitý převis kapacity nad poptávkou na trhu Společenství, zejména s ohledem na pravděpodobné uskutečnění investičních plánů INEOS ve Společenství, kterými by se instalovaná kapacita ve Společenství zvýšila o jednu čtvrtinu na jednu třetinu. Nepředpokládá se, že by tyto rozšířené kapacity byly v provozu dříve než počátkem roku 2008. I když tento nárůst kapacity může být současně částečně vyvážen snížením dovozu do Společenství a zvýšeným vývozem od výrobců ve Společenství, očekává se, že celková instalovaná kapacita ve Společenství bude během roku 2008 převyšovat poptávku na jeho trhu.
(38)
Na základě důkazů, které má Komise k dispozici, se očekává, že současná přebytečná kapacita v USA přinejmenším v krátkodobém výhledu přebytečnou zůstane, protože domácí spotřeba, jakkoli narůstá, neodčerpá volnou kapacitu, která se opět dostane do provozu. V delším časovém rámci, do roku 2010, by už neměla žádná nadbytečná kapacita zbýt, takže výrobci v USA už nebudou tolik pobízeni k tomu, aby své výrobky vyváželi. Současně existují předpovědi, podle nichž v Asii bude výrobků výrazný nedostatek. To dokládá skutečnost, že Dow Chemical utvořila společný podnik s Petronasem pod názvem Optimal a v Malajsii vybudovala závod o kapacitě 75 000 tun, který by měl zásobovat asijský trh s ethanolaminem.
(39)
V obecnější rovině se předpokládá, že do roku 2010 vzroste celosvětová výrobní kapacita ze zhruba 1 300 000 tun na 1 785 000 tun. Tento nárůst zahrnuje nové kapacity vybudované ve Společenství (+ 205 000), v USA (+80 000), v Saúdské Arábii (+ 100 000) a v Asii (+ 100 000). Celosvětová poptávka při očekávaném tempu růstu 4,2 % by se do roku 2010 zvýšila na hodnotu mezi 1 550 000 a 1 700 000 tun. Vzhledem k tomu, že část nadbytečné kapacity je pohlcena přerušením provozu kvůli údržbě a že z tohoto důvodu je potřebná určitá rezerva, bude podle předpovědi na rok 2010 ve Společenství přebytek kapacity, v USA bude nabídka a poptávka vyrovnaná a v Asii a ve zbytku světa bude výrobku nedostatek. V souhrnu z toho vyplývá, že ani rozšiřování kapacit nebude pro vyvážející výrobce v USA představovat podnět k tomu, aby na trhu Společenství uplatňovali dumping, protože v celosvětovém měřítku budou nabídka s poptávkou vyrovnané. Je však třeba poznamenat, že toto hodnocení se týká vývoje ve střednědobém výhledu, tj. do let 2008-2010.
(40)
Je třeba připomenout, že během období přezkumného šetření byl dumping zjištěn u obou spolupracujících vyvážejících výrobců, avšak v menší míře než při předchozím přezkumném šetření.
(41)
Oproti předchozímu přezkumnému šetření poklesl tržní podíl vývozu z USA z 29 % na 16,7 %. V USA je zjišťována volná kapacita ve výši 90 000, nízká spotřeba během období šetření byla důsledkem přechodných událostí a odhadem u 27 % instalované kapacity v USA nemohlo být využití kvůli chybějící spolupráci prošetřeno. Nelze zcela vyloučit, že pokud budou opatření zrušena, vrátí se tito nespolupracující výrobci na trh Společenství s dumpingovými cenami. Jakkoli se očekává, že poptávka bude na trhu USA vyšší než ve Společenství, předpokládá se, že přebytečná kapacita v USA bude absorbována pouze ve střednědobém výhledu. Dále, aby se udržela ziskovost instalovaných výrobních kapacit, budou v případě, že opatření budou zrušena, všichni výrobci podníceni k tomu, aby svůj odbyt na trhu Společenství zvýšili.
(42)
Závěrem lze tedy konstatovat, že pokud budou opatření zrušena, je pravděpodobné, že dumping bude přetrvávat, a je zde nebezpečí, že nárůst objemu dovozu může vyvolávat tlak na to, aby se ceny ve Společenství snižovaly, přinejmenším ve střednědobém výhledu.
D. DEFINICE VÝROBNÍHO ODVĚTVÍ SPOLEČENSTVÍ
(43)
Uvedení tři žádající výrobci Společenství při šetření plně spolupracovali. Během období přezkumného šetření zajišťovali 80 % výroby Společenství. Ve Společenství je sice ještě jeden podpůrný výrobce, který poskytl informace zejména týkající se své výroby, avšak v úplnosti dotazník nezodpověděl. Proto na něj bylo rovněž pohlíženo jako na nespolupracujícího.
(44)
Je třeba poznamenat, že od přijetí nařízení (ES) č. 1603/2000, které zavedlo nyní platná opatření, Union Carbide Ltd (Spojené království), kterou převzala Dow Chemical Company, již ve Společenství ethanolamin nevyrábí. Kromě toho se BP Chemicals přejmenovala na Innovene a Condea se přejmenovala na Sasol. Konečně INEOS Oxide Ltd. se sídlem ve Spojeném království, jež je mateřskou společností INEOS Americas LLC, získala dne 16. prosince 2005 Innovene. Obě společnosti, INEOS Americas LLC i Innovene, i nadále v řízení plně spolupracovaly.
(45)
Takto jsou tedy třemi výrobci ve Společenství BASF AG, Innovene a Sasol; ty ve smyslu čl. 4 odst. 1 a čl. 5 odst. 4 představují výrobní odvětví Společenství.
(46)
Ze šetření vyplynulo, že podobně jako při předchozím přezkumném šetření je část výroby ethanolaminu ve Společenství určena pro vnitřní či vlastní spotřebu. Tento podíl se odhaduje zhruba na jednu třetinu celkové výroby Společenství, stejně jako při předchozím přezkumném šetření. Výroba pro vlastní spotřebu byla zjištěna v prostorách jednoho ze tří výrobců tvořících výrobní odvětví Společenství. Tento výrobce má v provozu závod, který je určen a využíván výhradně pro účely vlastní spotřeby. Šetřením se potvrdilo, že žádající výrobci Společenství nenakupují dotčený výrobek pro účely obchodování ani pro vlastní spotřebu od nezávislých stran, ať již ve Společenství nebo mimo ně. Ethanolamin pro vlastní spotřebu se proto nepovažuje za konkurenci ethanolaminu dostupného na trhu Společenství (dále jen volný trh).
E. SITUACE NA TRHU SPOLEČENSTVÍ
1. Spotřeba na trhu Společenství
Spotřeba Společenství
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Tun celkem
283 992
331 194
358 830
366 645
Index
100
117
126
129
Tun pro vlastní spotřebu
97 768
107 539
118 584
119 975
Index
100
110
121
123
Tun na volném trhu
186 224
223 655
240 246
246 670
Index
100
120
129
132
Pramen: Statistiky Eurostatu a odpovědi na dotazník.
(47)
Při stanovování celkové spotřeby Společenství se vycházelo z výroby, od které byl odečten dovoz všech výrobců ve Společenství a dovoz ze třetích zemí pro trh Společenství. Oproti roku 2002 vzrostla spotřeba během období přezkumného šetření o 83 000 tun, tj. o 29 %. Tento nárůst byl obzvláště výrazný mezi léty 2002 a 2003 (+48 000 tun, tj. + 17 %) a pokračoval i v roce 2004 a během období přezkumného šetření, i když pomalejším tempem. Spotřeba narůstala v důsledku rostoucí poptávky po ethanolaminech v širokých a rozšiřujících se oblastech použití. Nejvíce se od roku 2002 na poptávce podílely v případě DEA výroba glyfosátu, v případě TEA výroba esterquatů a v případě MEA zpracování dřeva.
(48)
Spotřeba na volném trhu vzrostla během posuzovaného období o 60 000 tun, tj. o 32 %, z čehož 37 000 tun, tj. 20 %, připadá na období mezi léty 2002 a 2003.
(49)
Pokud jde o trh vlastní spotřeby, vzrostla spotřeba kvůli narůstajícímu používání ethanolaminů při výrobě dalších chemikálií o 22 000 tun, tj. o 23 %.
2. Dovoz z USA: objem, podíl na trhu a dovozní ceny
Dovoz z USA
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Tun
46 075
40 576
40 512
41 088
Index
100
88
88
89
Podíl na trhu
24,7 %
18,1 %
16,9 %
16,7 %
Dovozní cena v EUR/tunu
979,63
915,15
975,09
995,55
Index
100
93
100
102
Pramen: Statistiky Eurostatu a odpovědi na dotazník.
(50)
Objem dovozu do Společenství z USA poklesl během let 2002 a 2003 o 12 % a od té doby na této hodnotě setrval. Podíl na trhu, stanovený na základě spotřeby na volném trhu, poklesl během posuzovaného období z 24,7 % na 16,7 %, tedy o 8 procentních bodů. Souběžně s poklesem dovozu a podílu na trhu došlo mezi léty 2002 a 2003 i k celkovému 7 % poklesu průměrné dovozní ceny. Mezi léty 2002 a 2003 se vyvážející výrobci na nárůstu spotřeby na volném trhu ve Společenství nepodíleli. Ani po roce 2003 nezvýšili vyvážející výrobci v USA svůj podíl na trhu, i když dovozní ceny opět vzrostly. Na trhu prodejců by taková zvýšená přitažlivost obvykle vedla ke zvýšení odbytu, avšak kvůli provozním obtížím a ještě přitažlivějším podmínkám na domácím trhu USA se vyvážející výrobci v USA na trh Společenství oproti očekávání nevrátili.
(51)
Je třeba poznamenat, že výše uvedené cenové údaje byly čerpány z dovozních statistik Eurostatu. Ty ve směsi výrobků nerozlišují a zahrnují různé obchodní podmínky, které nelze porovnávat s těmi, jež uplatňují ostatní subjekty na trhu Společenství. Bylo provedeno přesné porovnání cen dumpingového dovozu s cenami výrobců Společenství na stejné obchodní úrovni, jak je vysvětleno dále v 53. bodě odůvodnění. Během posuzovaného období průměrná dovozní cena mírně, o 2 %, vzrostla. Všechen dovoz do Společenství pocházející z USA se uskutečnil prostřednictvím dovozců, kteří jsou s výrobci ve spojení, takže dovozní ceny jsou převodními cenami v rámci skupiny dané společnosti. Při předchozím přezkumném šetření bylo zjištěno, že tyto dovozní ceny jsou nastaveny uměle tak, aby alespoň částečně pohlcovaly tehdy uplatňovaná antidumpingová opatření. Dovozci ve spojení ve Společenství utrpěli během minulého období přezkumného šetření značné ztráty a ziskové rozpětí, které uplatňovali mezi nákupní cenou (skutečnou dovozní cenou) a cenou při dalším prodeji na trhu, nepostačovalo ke krytí nákladů vzniklých mezi dovozem a dalším prodejem. To bylo důvodem, proč předchozí přezkumné šetření vedlo k revizi formy antidumpingových opatření a proč byly stanoveny specifické pevné celní sazby na tunu.
(52)
V rámci současného přezkumného řízení bylo zjištěno, že jak vyvážející výrobci v USA, tak s nimi spojení dovozci měli během období přezkumného šetření zisk a že ziskové rozpětí dovozců spojených s výrobci odpovídalo tržním podmínkám. Prodejní ceny v porovnání s běžnou hodnotou nebo výrobními náklady přinášely odpovídající zisk všem společnostem činným na trzích charakterizovaných vysokými prodejními cenami.
(53)
Z porovnání dovozních cen CIF na hranice Společenství účtovaných nezávislým odběratelům se zahrnutím antidumpingových cel s cenami ze závodu uplatňovanými výrobním odvětvím Společenství u výrobků téhož typu a na stejné obchodní úrovni vyplynulo, že u prodejních cen výrobního odvětví Společenství dochází k podbízení mezi 7,3 % a 17,5 %.
3. Dovoz ze třetích zemí: objem, podíl na trhu a dovozní ceny
Dovoz ze třetích zemí
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Tuny
17 596
18 688
12 276
8 773
Index
100
106
70
50
Podíl na trhu
9,4 %
8,4 %
3,4 %
2,4 %
Dovozní cena v EUR/tunu
1 034,23
970,75
982,67
955,24
Index
100
94
95
92
Pramen: Statistiky Eurostatu.
(54)
Dovoz ze třetích zemí poklesl během posuzovaného období na polovinu. Tržní podíl hlavních ostatních vývozních zemí, zejména Ruska a Íránu, se stal okrajovým. Podle spotřebitelského odvětví je tato klesající tendence důsledkem toho, že z těchto dvou zemí bylo obtížné získat přesně požadovaná množství v přesných dodacích termínech.
4. Hospodářská situace ve výrobním odvětví Společenství
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Výroba v tunách
206 481
242 350
279 307
290 625
Index
100
117
135
141
Kapacita v tunách
263 320
273 820
302 070
311 820
Index
100
104
115
118
Využití kapacity
78,4 %
88,5 %
92,5 %
93,2 %
(55)
Během posuzovaného období vzrostla výroba o 41 %, přičemž kapacita se zvýšila pouze o 18 %, což znamená, že došlo k lepšímu využití kapacity, a to z 78,4 % na 93,2 %.
(56)
Nárůst výrobní kapacity mezi léty 2002 a 2003 je nepodstatný a odráží určité zlepšení účinnosti. Od roku 2004 lze pozorovat výrazné odstraňování úzkých profilů a rozšiřování nových kapacit.
Zásoby
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Tuny
9 543
10 883
10 228
7 596
Index
100
114
107
80
(57)
Stav zásob, který se porovnává v období let 2002-2004 koncem jednotlivých let, do určité míry kolísá podle objednávek. Koncem období přezkumného šetření je úroveň nižší, vztahuje se však k datu 30. června 2005, takže není zcela srovnatelná s hodnotami koncem roku. Je tomu tak proto, že s ohledem na nižší poptávku průmyslových spotřebitelů v letních měsících plánují společnosti nižší výrobu a zajišťují údržbu výrobních zařízení.
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Objem prodeje v tunách
130 214
144 103
167 054
175 953
Index
100
111
128
135
Podíl trhu na celkové spotřebě (včetně spotřeby pro vlastní výrobu)
45,9 %
43,5 %
46,6 %
48,0 %
Podíl trhu na spotřebě na volném trhu
69,9 %
64,4 %
69,5 %
71,3 %
Prodejní cena v EUR/tunu (prodej na volném trhu)
801,77
758,49
835,68
936,08
Index
100
95
104
117
(58)
Objem prodeje výrobního odvětví Společenství odběratelům, kteří s ním nejsou ve spojení, vzrostl během posuzovaného období o 35 %. Tržní podíl celkové spotřeby Společenství i spotřeby na volném trhu ukazuje, že po ztrátě trhu mezi roky 2002 a 2003 se tržní podíl během období přezkumného šetření stabilizoval a ustálil se na 48 % z hlediska celkové spotřeby a na 71,3 % na volném trhu. Průměrná cena při prodeji odběratelům, kteří nejsou ve spojení, se vyvíjela podobně; po poklesu o 5 % mezi roky 2002 a 2003 byla cena na volném trhu během období přezkumného šetření o 17 % vyšší než v roce 2002.
(59)
Oproti cenové hladině během období přezkumného šetření předchozího přezkumného šetření, které splývalo s kalendářním rokem 1998, byly prodejní ceny v roce 2004 a během současného období přezkumného šetření v průměru o 22,7 % a 37,5 % vyšší než v roce 1998. Na výrobu určenou pro vlastní spotřebu v integrovaných výrobních závodech se nevystavují faktury.
(60)
Spotřeba během uplynulého desetiletí soustavně rostla, a to ze 152 000 tun v roce 1995 na 367 000 tun během období přezkumného šetření, což představuje roční nárůst o 9,7 %. V pozdějším období, od roku 2002 do období přezkumného šetření, činil růst spotřeby během posuzovaného období v průměru ročně 10,7 %, oproti 7 % ročnímu nárůstu kapacity. Tímto vývojem byly ve Společenství podporovány vysoké ceny, přičemž současně bylo výrobní odvětví Společenství podníceno k významnému zlepšení stupně využití kapacity, a to ze 78,4 % na 93,2 %, což vedlo ke 14,5 % ročnímu růstu výroby. V absolutních číslech vzrostla výroba o 84 000 tun a spotřeba o 83 000 tun, přičemž kapacita se zvýšila pouze o 48 500 tun.
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Průměrné náklady výroby v EUR/tunu
779,53
749,85
746,84
790,60
Index
100
96
96
101
(61)
Vysoká a rostoucí poptávka oproti nižšímu tempu nárůstu kapacity a celkovému poklesu dovozu ustálila cenu ethanolaminu ve Společenství. Navíc prodejní marže nebyly během posuzovaného období výrazně ovlivněny plnými výrobními náklady na jednu tunu, neboť zvýšení cen bylo způsobeno především vývojem na trhu. Nárůst výrobních nákladů o 5,9 % od roku 2004 do období přezkumného šetření byl způsoben vzrůstem cen nafty, která slouží jako ropný energetický zdroj při výrobě ethylenoxidu, jenž je ve Společenství hlavní surovinou pro výrobu ethanolaminu.
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Zaměstnanost
102
103
101
102
Index
100
101
99
99
Produktivita v tunách na jednoho zaměstnance
2 016
2 354
2 755
2 861
Index
100
117
137
142
Mzdy v tisících eur
6 860
7 526
8 018
7 598
Index
100
110
117
111
Průměrná mzda na jednoho zaměstnance v eurech
66 976
73 105
79 097
74 797
Index
100
109
118
112
(62)
Zaměstnanost na úrovni odvětví Společenství pro výrobu obdobného výrobku zůstávala během posuzovaného období stálá. Výroba je většinou automatizována, takže se nevyznačuje vysokou pracovní náročností. Současně díky soustavnému zlepšování a odstraňování nedostatků výrobních zařízení vzrostla produktivita během posuzovaného období o 42 %.
(63)
Mzdy vzrostly během posuzovaného období o 11 %, s vrcholem v roce 2004, což lze připsat restrukturalizaci a propouštění u jednoho z výrobců Společenství, kteří podali podnět. Průměrná mzda na jednoho zaměstnance se vyvíjela podobně.
Prodej nezávislým subjektům ve Společenství
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Hodnota prodeje v tisících EUR
104 402
109 301
139 603
164 705
Index
100
105
134
158
Výrobní náklady v tisících EUR
101 506
108 056
124 763
139 100
Index
100
106
123
137
Ziskovost
2,8 %
1,1 %
10,6 %
15,5 %
(64)
Ziskovost prodeje dotčeného výrobku nezávislým subjektům ve Společenství na volném trhu během posuzovaného období vzrostla z 2,8 % v roce 2002 až na 15,5 % během období přezkumného šetření po poklesu na 1,1 % v roce 2003. Toto zvýšení ziskovosti od roku 2003 je třeba vidět v souvislosti se stálým dovozem z USA a s rostoucí poptávkou, v jejichž důsledku došlo k nárůstu odbytu i cen, který byl během roku 2004 a období přezkumného šetření výraznější než nárůst výrobních nákladů.
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Investice v tisících EUR
1 170
9 975
687 478
388 476
Index
100
852
58 750
33 198
Návratnost investic
2,2 %
0,9 %
10,2 %
17,6 %
(65)
Cenové hladiny dosažené ve Společenství určují, zda budou mít společnosti tendenci budovat další kapacity. Během období 2002-2003 nebyla návratnost investic považována za dostatečně vysokou na to, aby povzbuzovala k budování dalších výrobních zařízení. Proto se společnosti omezovaly na to, že odstraňovaly nedostatky ve výrobě a zvyšovaly účinnost. Soustavně rostoucí poptávka ve spojení s pouze omezeným nárůstem kapacity zvyšovala ceny, a to do té míry, že od roku 2004 přichází opět v úvahu uskutečňování investičních projektů, které byly dosud odkládány.
(66)
Pokud jde o schopnost získávat kapitál, je třeba poznamenat, že výroba ethanolaminu představuje jen malou část celkové výroby chemických výrobků výrobním odvětvím Společenství, které většinou zahrnuje velké mezinárodní chemické společnosti, vyznačující se značnými celkovými peněžními toky, samofinancováním a úvěrovou schopností. To znamená, že výrobní odvětví Společenství obecně nemělo se získáváním kapitálu žádné větší problémy.
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Peněžní tok v tisících EUR
4 842
3 301
16 863
27 596
Index
100
68
348
570
Peněžní tok z obratu
4,6 %
3,0 %
12,1 %
16,6 %
(67)
Vývoj peněžního toku je dalším důkazem vzájemného propojení mezi cenou, ziskovostí a návratností investic. Po nízkých úrovních peněžního toku v letech 2002 a 2003 se výrobní odvětví Společenství vracelo od roku 2004 u peněžního toku ve vztahu k obratu k dvouciferným číslům a jeho hladina je ve většině firem dostatečně vysoká k tomu, aby přímé financování směrovala ve výrobě ethanolaminů k novým investicím.
(68)
Během posuzovaného období těžilo výrobní odvětví Společenství z růstu trhu, jak to dokládá nárůst tržního podílu celkové spotřeby ze 45,9 % na 48 % a jeho tržního podílu na volné spotřebě ze 69,9 % na 71,3 %.
(69)
Dumping během období přezkumného šetření přetrvával, i když v menší míře, než jak bylo zjištěno při předchozím přezkumném šetření.
(70)
Jak je uvedeno výše, mělo výrobní odvětví Společenství možnost zotavit se z minulého dumpingu, zejména z hlediska prodejních cen a ziskovosti.
2002
2003
2004
Období přezkumného šetření
Objem vývozu v tunách
15 631
15 278
16 709
17 428
Index
100
98
107
111
(71)
Objem vývozu výrobního odvětví Společenství do třetích zemí vzrostl během posuzovaného období o 11 %, což odpovídá průměrnému ročnímu růstu o 4 %; to je v podstatě ve shodě s růstem celosvětové spotřeby. Je to dokladem skutečnosti, že výrobní odvětví Společenství je na světových trzích schopné zapojit se do hospodářské soutěže.
5. Závěry o situaci na trhu Společenství
(72)
Množství ethanolaminu spotřebovaného na trhu Společenství vzrostlo během posuzovaného období o 29 %, zatímco dovoz z USA o 11 % poklesl. Současně se výrobnímu odvětví Společenství podařilo zvýšit objem odbytu, a tím stabilizovat a dokonce o něco zvýšit svůj podíl na trhu.
(73)
Hospodářská situace výrobního odvětví Společenství se zlepšila ve většině hospodářských ukazatelů, jakými jsou výroba (+ 41 %), výrobní kapacita (+ 18 %) a její využití, objem prodeje (+ 35 % čili +45 000 tun) a jeho hodnota (+ 58 %), produktivita, podíl na trhu (+ 2 procentní body), peněžní tok a ziskovost a investice a jejich návratnost. Vývoj výrobních nákladů na tunu zůstal pod vývojem prodejních cen. Mimoto těžilo výrobní odvětví Společenství z růstu trhu Společenství a drželo krok s vývojem celosvětové poptávky, jelikož jeho vývozní aktivita v objemovém vyjádření vzrostla o 11 %.
(74)
Lze tedy uzavřít tak, že s ohledem na vývoj ukazatelů výrobního odvětví Společenství se situace tohoto odvětví posuzuje jako dobrá. Nebylo zjištěno, že by přetrvávala podstatná újma. Proto bylo zkoumáno, zda je pravděpodobné, že by se újma obnovila, pokud by byla opatření zrušena.
F. PRAVDĚPODOBNOST OBNOVENÍ ÚJMY
(75)
Připomíná se, že vyvážející výrobci v USA uplatňovali dumping i během období přezkumného šetření, i když na nižší úrovni než při předchozím přezkumu. Za předpokladu, že by vývozní ceny byly sníženy úměrně, by zrušení opatření mohlo u spolupracujících vyvážejících výrobců vést k dumpingovému rozpětí mezi 13,4 % a 28,3 %; chování nespolupracujících výrobců, jejichž podíl na dovozu činil při původním šetření 42 %, zůstává ovšem neznámé. Tito nespolupracující výrobci, na které se vztahují nejvyšší antidumpingová opatření, by také byli nejvíce podníceni k tomu, aby se na trh Společenství vrátili, pokud by opatření pozbyla platnosti.
(76)
Na trhu USA přitom v současnosti existuje volná kapacita odhadem 90 000, jež bude k dispozici, jakmile budou odstraněny provozní problémy a pozůstatky po účincích hurikánu.
(77)
Proto se dochází k závěru, že pokud by byla opatření zrušena, je pravděpodobné, že by dumping přetrvával, a že je zde nebezpečí zvýšeného objemu dovozu, což by přinejmenším v krátkodobém výhledu vyvolalo tlak na snižování cen ve Společenství.
(78)
Je obvyklé, že by nárůst dumpingového dovozu vyvolal tlak na snižování prodejních cen a měl by nepříznivý vliv na ziskovost výrobního odvětví Společenství a jeho finanční zotavování, ke kterému během posuzovaného období docházelo. V této souvislosti je třeba poznamenat, že pokud by byla opatření zrušena, úroveň podbízení by výrazně vzrostla.
(79)
Očekává se, že se výrobci v USA při využívání základní suroviny, ethylenoxidu, do určité míry přeorientují z výroby monoethylenglykolu (MEG) na výrobu ethanolaminu.
(80)
Surovina ethylenoxid se používá při výrobě dalších chemických výrobků nebo derivátů, většinou ethylenglykolů, a zejména monoethylenglykolu (MEG). Pro vysokou výbušnost a toxicitu ethylenoxidu, kvůli kterým se na něj vztahují zvláštní ekologické, zdravotní, bezpečnostní a obranné předpisy, je jeho kapacita omezena pouze na několik míst ve světě. Proto závisí rozdělení ethylenoxidu na tržních cenách jeho derivátů.
(81)
Historicky zde existovala určitá cenová hierarchie: cena ethylenu byla vyšší než cena MEG a cena ethanolaminu byla vyšší než cena jak ethylenu, tak MEG. Od konce roku 2003 však ceny MEG ve Společenství výrazně vzrostly a převýšily tak ceny ethylenu a v určitých obdobích i ethanolaminu. Z tohoto důvodu se využívání ethylenoxidu v rostoucí míře přesměroval k výrobě MEG, čímž se ethylenoxid stává na trhu poměrně vzácnějším, a současně se tak přispívá k tomu, že ceny ethanolaminu zůstávají poměrně vysoké.
(82)
Země Středního východu však v současnosti zkoumají kapacitu ethylenglykolu na bázi nafty. Předpokládá se, že v brzké době budou uvedeny do provozu nové kapacity pro výrobu MEG v Kuvajtu (za spoluúčasti Dow Chemical), Saúdské Arábii a Íránu. Jelikož nafta je ropný materiál, skýtá to těmto zemím z nákladového hlediska zjevnou komparativní výhodu. Lze proto očekávat, že cena MEG v krátké době poklesne a že výrobci v USA budou mít méně možností prodávat MEG zejména v Asii, kde se čínský textilní průmysl a výroba polyesterů již v současnosti podílí na světové spotřebě MEG více než z 30 %. Tomu by tak bylo zejména u jednoho z nespolupracujících vyvážejících výrobců, který je v současnosti významným vývozcem MEG do Asie. Proto lze očekávat, že výrobci v USA by se přeorientovali spíše na výrobu ethanolaminu, čímž by se vyvolal tlak na snižování cen a potřeba nalézt další odběratele mimo domácí trh USA, tedy i na trhu Společenství.
(83)
Máme-li na paměti současnou stabilní situaci výrobního odvětví Společenství, závisí pravděpodobnost toho, že se újma vyplývající z tlaku na snižování cen obnoví, také na míře tohoto cenového poklesu a na vývoji dalších faktorů, jako jsou výrobní náklady a možnost přenést zvýšené náklady na odběratele. Z tohoto hlediska bylo zjišťováno, jaká byla situace po období přezkumného šetření.
(84)
Byly shromážděny další údaje k ověření, zda závěry učiněné na základě analýzy posuzovaného období a úžeji období přezkumného šetření platí i pro druhou polovinu roku 2005 a prvních pět měsíců roku 2006.
(85)
Ve druhém semestru roku 2005 vzrůstaly ceny všech typů ethanolaminů na trhu Společenství dále o 11,4 až 14,7 %. Na trhu USA byl průměrný cenový nárůst dokonce ještě výraznější, zde činil 22 %. Přechodný nedostatek na domácím trhu USA byl v prvé řadě důsledkem škod způsobených hurikánem v Louisianě.
(86)
Tento vývoj pokračoval i během prvních pěti měsíců roku 2006, ovšem výrazně nižším tempem: ceny vzrostly ve Společenství o 2,8 až 4 % a na domácím trhu USA o 9,9 %, což ukazuje, že se místní provozní problémy postupně řešily a škody se napravovaly.
(87)
Ceny ropy během druhé poloviny roku 2005 v porovnání s obdobím přezkumného šetření výrazně vzrostly, v průměru zhruba o 30 %, což dále ovlivnilo náklady na naftu, jejichž nárůst začal ve druhé polovině období přezkumného šetření (první pololetí roku 2005). Ceny dovozu z USA do Společenství se zřejmě přizpůsobovaly růstu cen surovin méně rychle, částečně kvůli pomalejšímu přizpůsobování smluvních cen a snahám ochránit podíl na trhu, částečně protože ve výrobních zařízeních výrobců v USA se jako energetický zdroj používá místo nafty plyn, přičemž nárůst cen plynu za nárůstem ceny ropy zaostává.
(88)
Do prvních pěti měsíců roku 2006 ceny ropy dále rostly, v průměru o 10 %, což mělo nepříznivý vliv na ziskovost výrobního odvětví Společenství, protože došlo k ohybu růstového vývoje prodejních cen.
(89)
Při zkoumání vývoje po období šetření zjišťujeme ve vývoji trhu Společenství s ethanolaminem obrat. Prodejní ceny zřejmě dosáhly stropu a u některých typů ethanolaminu se dokonce projevil slabý pokles. Ukazuje se, že nárůst výrobních nákladů se nepřevádí snadno na vyšší prodejní ceny pro odběratele. V současnosti však není jasné, nakolik v sobě narůstající výrobní náklady a tlak způsobující pokles ziskovosti nese situaci způsobující výrobnímu odvětví Společenství újmu ve střednědobém výhledu.
(90)
Pokud budou opatření zrušena, je v krátkodobém výhledu pravděpodobné, že dojde k výraznému nárůstu dumpingového dovozu z USA do Společenství, což vyvolá tlak na snižování cen.
(91)
Ve střednědobém výhledu by situaci mohl ještě zhoršovat nárůst výroby ethanolaminu v USA v reakci na ztížené možnosti odbytu MEG, což bude výrobce v USA nutit hledat si další odbytiště, čímž větší objemy přesměrují na trh Společenství.
(92)
Také zjevný konec nárůstu prodejních cen počátkem roku 2006 a nepříznivý vývoj výrobních nákladů způsobený vývojem cen ropy má zřejmě záporný vliv na ziskovost výrobního odvětví Společenství.
(93)
Všechny tyto faktory poukazují na to, že obnovení újmy je pravděpodobné. Některé z výše uvedených závěrů však vycházejí z vývoje, který lze očekávat až ve střednědobém výhledu.
G. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Předběžná poznámka
(94)
V souladu s článkem 21 základního nařízení bylo zkoumáno, zda by zachování současných antidumpingových opatření nebylo proti zájmu Společenství jako celku. Při stanovování zájmu Společenství se posuzovaly všechny jednotlivé zúčastněné zájmy, tj. zájmy výrobního odvětví Společenství, dovozců, obchodníků, velkoprodejců a průmyslových spotřebitelů dotčeného výrobku.
(95)
Je třeba připomenout, že při předchozích šetřeních se mělo za to, že opatření nejsou proti zájmu Společenství. Současné šetření je navíc přezkumem před pozbytím platnosti, což znamená, že je analyzována situace, ve které se antidumpingová opatření uplatňují.
(96)
V této situaci bylo zkoumáno, zda zde přes závěr týkající se pravděpodobnosti přetrvávání dumpingu a pravděpodobnosti obnovení újmy nejsou závažné důvody vedoucí k závěru, že v tomto konkrétním případě není v zájmu Společenství opatření dále zachovávat.
2. Zájem výrobního odvětví Společenství
(97)
Připomíná se, že během období přezkumného šetření k dumpingu stále docházelo a že je pravděpodobné, že dumping bude u dotčeného výrobku pocházejícího z USA přetrvávat a že se újma způsobovaná výrobnímu odvětví Společenství obnoví.
(98)
Prokázalo se, že výrobní odvětví Společenství je schopné života a dokáže obstát v hospodářské soutěži, jak to potvrzuje příznivý vývoj většiny hospodářských ukazatelů, zejména ziskovost, peněžní tok a návratnost investic. Dříve uložená antidumpingová opatření přispívají k současné cenové hladině na trhu Společenství, díky které může výrobní odvětví Společenství opět dosahovat ziskovosti vedoucí k dostatečné návratnosti investic, a to v míře, kdy se investice do nových kapacit stávají z hospodářského hlediska proveditelnými. Zejména INEOS, vyvážející výrobce v USA, který se po převzetí Innovene stal de facto výrobcem ve Společenství, oznámil významné investice ve Společenství. Přetrvávající opatření by přispívala k udržení ziskovosti také tohoto investičního projektu. Proto je v zájmu výrobního odvětví Společenství, aby byla opatření proti dumpingovým dovozům z USA zachována.
3. Zájmy dovozců a obchodníků nebo velkoprodejců
(99)
Z toho, že žádný obchodník ani velkoprodejce nespolupracoval, lze vyvodit, že zrušení nebo obnovení opatření nebude mít na tyto účastníky výraznější dopady. Mimoto nebyli při šetření zjištěni žádní nezávislí dovozci; všechen dovoz dotčeného výrobku pocházejícího z USA do Společenství probíhá zřejmě přes dovozce, kteří jsou s vyvážejícími výrobci v USA ve spojení.
(100)
Pokračujícím uplatňováním opatření se nezmění současná situace dovozců, kteří jsou ve spojení s výrobci a u nichž bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření měli zisky s rozpětím, které odpovídá tržním podmínkám. Ukončení opatření by bylo samozřejmě v zájmu dovozců, kteří jsou s výrobci ve spojení, pokud by to nemělo vliv na prodejní ceny pro odběratele a pokud by se vyvážející výrobci v USA nedožadovali zčásti nebo zcela výsledného zvýšeného ziskového rozpětí při stanovování cen, za něž mohou dovozci, kteří jsou s výrobci ve spojení, ethanolamin nakupovat.
4. Zájem průmyslových spotřebitelů
(101)
S ohledem na skutečnost, že pokračování opatření by představovalo již druhé prodloužení antidumpingových opatření, byla zvláštní pozornost věnována zájmu průmyslových odběratelů.
(102)
Do tohoto šetření se zapojili pouze spotřebitelé z oblasti výroby esterquatu. Dotazník zodpověděl jeden průmyslový odběratel, jehož podíl na celkovém vývozu z USA činil během období přezkumného šetření zhruba 14 %, další dva spotřebitelé sdělili svá stanoviska a poskytli údaje o nákladové struktuře výroby hotových výrobků. Esterquaty se vyrábějí z TEA a slouží jako změkčovadla tkanin, uváděná do maloobchodní sítě takzvanými „výrobci pracích prášků“, jako jsou Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser nebo Colgate. Tito průmysloví spotřebitelé tvrdí, že by nárůst ceny TEA ohrozil jejich podniky a že na trhu Společenství je nabídka nedostatečná. Pokud by byla antidumpingová opatření zrušena, oba problémy by se zmírnily. Mimoto je v případě, že se nezvýší ziskovost výroby esterquatu, údajně ohrožena i další výroba ve Společenství.
(103)
Bylo zjištěno, že během období přezkumného šetření činil podíl TEA na celkových výrobních nákladech esterquatů zhruba 23 %, což sice představuje nárůst ze 22 % v roce 2003, avšak celkově se blíží stavu z roku 2002, tj. prvního roku posuzovaného období. Při pozorovaném cenovém vývoji TEA lze očekávat, že po období přezkumného šetření bude podíl TEA na plných nákladech hotového výrobku ještě významnější. Je zřejmé, že zrušením antidumpingových opatření by se přinejmenším v krátkodobém výhledu zmenšilo břemeno nákladů TEA jako suroviny. Tímto snížením nákladů by se za předpokladu, že se zrušení opatření v plné míře odrazí na nižší nákupní ceně, snížily náklady na TEA zhruba o 7 %. Na plných výrobních nákladech hotových výrobků by se tato skutečnost projevila poklesem zhruba o 1 %, přičemž ziskovost by se zvýšila o totéž rozpětí.
(104)
Bylo zjištěno, že ziskovost výroby esterquatu během posuzovaného období skutečně poklesla, a to zhruba z 18 % na 8 %. Zdá se však, že hlavním působícím faktorem zde byl pokles prodejních cen esterquatů, celkem o 6 % během posuzovaného období, v důsledku čehož podíl výrobních nákladů na prodejních cenách vzrostl téměř o 10 %. V odvětví zřejmě působil vliv přesunu na východ, zejména do Ruska, kde jsou nižší náklady obecně, konkrétně ovšem při nákupu další suroviny, „mastné thalokyseliny“. Tento výrobek vyráběný z hovězích tkání lze nahradit rostlinným „palmstyrenem“, jehož nabídka je na východě širší. Mimoto výrobci pracích prášků z důvodů efektivity vyžadují, aby byli jejich dodavatelé zastoupeni na místě, což může být hlavním důvodem případného přemístění za hranice Společenství.
(105)
Nakonec bylo prověřováno tvrzení o nedostatku nabídky TEA ve Společenství a na základě nabídek některých výrobců, které nebyly dotčenými spotřebiteli akceptovány, bylo zjištěno, že je toto tvrzení neopodstatněné.
(106)
V souhrnu lze konstatovat, že je sice pravda, že u těch průmyslových spotřebitelů, kteří se zapojili, vyvolává nárůst cen TEA nepříznivý tlak na výrobní náklady hotových výrobků, tento tlak je však vcelku omezený a zrušení antidumpingových opatření by mělo jen okrajový kladný vliv. Mnohem významnější vliv byl shledán u jiných faktorů, jako jsou náklady na suroviny nebo požadavky, které na výrobky kladou zákazníci. Bylo proto rozhodnuto, že prodloužení platnosti opatření by nemělo závažný dopad na průmyslové uživatele.
5. Závěr o zájmu Společenství
(107)
Šetření ukázalo, že současná antidumpingová opatření přispěla ke zotavení výrobního odvětví Společenství. Výrobní odvětví Společenství by mělo z pokračujících opatření prospěch v tom, že by se udržely současné ziskové ceny, což by umožňovalo provádět další investice. Uplynutí doby platnosti opatření by toto zotavování ohrozilo. Proto je prodloužení platnosti opatření v zájmu výrobního odvětví Společenství.
(108)
Žádní dovozci, kteří by nebyli s výrobci ve spojení, zřejmě neexistují a nezávislí obchodníci nebo velkoprodejci se nezapojili. Všechen dovoz výrobků pocházejících z USA probíhá prostřednictvím obchodníků, kteří jsou s výrobci ve spojení, a jejich zisková rozpětí odpovídala během období přezkumného šetření tržním podmínkám.
(109)
Dále se ukazuje, že v minulosti neměla současná opatření zjevně žádný významný záporný vliv na hospodářskou situaci spotřebitelů. Podle údajů shromážděných při současném šetření nebyl žádný cenový nárůst způsobený antidumpingovými opatřeními, pokud k němu vůbec došlo, nijak neúměrně vysoký v porovnání s prospěchem, který mělo výrobní odvětví Společenství z toho, že se narovnala narušení obchodu vyvolaná dumpingovými dovozy.
(110)
Pokud jde o zájem Společenství, dochází se tedy k závěru, že nejsou žádné závažné důvody, proč by se v ukládání současných antidumpingových opatření týkajících se dovozů ethanolaminů pocházejících z USA nemělo pokračovat.
(111)
Proto se považuje za vhodné, aby byla současná antidumpingová opatření proti dovozu ethanolaminů pocházejících z USA zachována.
H. ANTIDUMPINGOVÁ OPATŘENÍ
(112)
Všechny strany byly zpraveny o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě bylo rozhodnuto doporučit, aby byla současná opatření zachována. Stranám byla také stanovena lhůta, ve které mohly po oznámení podat připomínky a námitky.
(113)
Šetření ukázalo, že v dotčené zemi jsou volné kapacity a že během období přezkumného šetření dumping přetrvával. Ve výrobním odvětví Společenství se u většiny faktorů způsobujících újmu situace během posuzovaného období zlepšila, zejména díky příznivým celosvětovým tržním podmínkám. Z příznivého vývoje hospodářské situace výrobního odvětví Společenství nebylo možno vyvodit, že podstatná újma přetrvávala. Šetření týkající se pravděpodobnosti toho, že se újma obnoví, však ukázalo, že v důsledku řady faktorů, jako je současná volná kapacita v USA, zhoršené možnosti odbytu MEG a situace v oblasti ethanolaminu jak v celosvětovém měřítku, tak na úrovni Společenství je ve střednědobém výhledu obnovení újmy pravděpodobné.
(114)
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že ve smyslu čl. 11 odst. 2 základního nařízení by antidumpingová opatření proti dovozu ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických, uložená nařízením Rady (ES) č. 1603/2000, naposledy pozměněným oznámením o pevné antidumpingové celní sazbě uplatňované vůči INEOS (7), měla být zachována. Dále se má za to, že by opatření měla být zachována pouze po dobu dvou let.
(115)
Na jedné straně existuje pravděpodobnost opakovaného výskytu újmu působícího dumpingu, a to na základě těchto skutečností: i) dumping ze strany vyvážejících výrobců z USA pokračuje navzdory platným opatřením a ii) předpokládá se, že dojde ke zvýšení dovozu do Společenství v důsledku přebytečné výrobní kapacity v USA ve výši 90 000 tun, která bude koncem roku 2006 opět k dispozici a pro kterou neexistuje odpovídající domácí poptávka. Navíc má hlavní nespolupracující výrobce v USA, který v současnosti podléhá nejvyššímu antidumpingovému clu, a z toho důvodu má rovněž nejvyšší zájem vrátit se na trh Společenství, pokud by opatření pozbyla platnosti, k dispozici potřebné distribuční sítě, protože prodává na trhu Společenství jiné chemické výrobky.
(116)
Na druhé straně se předpokládá, že přebytečná kapacita v USA do roku 2010 postupně zanikne a zvýšení kapacity jednoho ze spolupracujících vyvážejících výrobců z USA do Společenství by se dle plánu mělo uskutečnit do konce roku 2008, tzn. do dvou let. Tyto úvahy spolu s přetrvávající nejistotou v souvislosti s působením vývoje cen ropy na výrobní náklady a ziskovost výrobního odvětví Společenství jsou oprávněným důvodem k tomu, aby byla platnost zachovaných opatření omezena na dobu dvou let.
(117)
Po uplynutí období dvou let zahájí Komise, bude-li to potřebné, přezkumné šetření z moci úřední podle článku 11 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo z dovozu ethanolaminů kódů KN ex 2922 11 00 (monoethanolamin) (kód TARIC 2922110010), ex 2922 12 00 (diethanolamin) (kód TARIC 2922120010) a 2922 13 10 (triethanolamin) pocházejících ze Spojených států amerických.
2. Sazba konečného antidumpingového cla použitelná na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství před proclením pro výše popsané výrobky vyráběné níže uvedenými společnostmi se stanoví takto:
Země
Společnost
Specifické pevné clo
Spojené státy americké
The Dow Chemical Corporation
2030 Dow Center Midland, Michigan 48674, USA
(doplňkový kód TARIC A115)
59,25 EUR za tunu
INEOS Americas LLC
7770 Rangeline Road
Theodore, Alabama 36582, USA
(doplňkový kód TARIC A145)
69,40 EUR za tunu
Huntsman Chemical Corporation
3040 Post Oak Boulevard
PO Box 27707
Houston, Texas 77056
(doplňkový kód TARIC A116)
111,25 EUR za tunu
Všechny ostatní společnosti
(doplňkový kód TARIC A999)
111,25 EUR za tunu
3. Není-li stanoveno jinak, použijí se platné celní předpisy.
4. V případech, kdy dojde k poškození zboží před propuštěním do volného oběhu a kdy je cena zaplacená nebo splatná pro určení celní hodnoty stanovena v souladu s článkem 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (8) poměrně, se výše antidumpingového cla, vypočítaná na základě výše stanovené částky, snižuje o procentní podíl, který odpovídá poměru ke skutečně zaplacené nebo splatné ceně.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie a jeho doba platnosti činí dva roky.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 23. října 2006.
RÈGLEMENT (CE) N o 1583/2006 DU CONSEIL
du 23 octobre 2006
instituant un droit antidumping définitif sur les importations d'éthanolamines originaires des États-Unis d'Amérique
LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE,
vu le traité instituant la Communauté européenne,
vu le règlement (CE) no 384/96 du Conseil du 22 décembre 1995 relatif à la défense contre les importations qui font l'objet d'un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (dénommé ci-après «règlement de base»), et notamment ses articles 9 et 11, paragraphe 2,
vu la proposition de la Commission présentée après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. PROCÉDURE
1. Mesures en vigueur
(1)
Par le règlement (CE) no 229/94 (2), le Conseil a institué, en février 1994, des droits antidumping définitifs sur les importations d'éthanolamines (ci-après dénommées «produit considéré») originaires des États-Unis d'Amérique. Ces droits se présentaient sous la forme d'un droit variable institué lorsque le prix à l'importation est inférieur à un montant minimal appliqué aux trois types d'éthanolamine, à savoir la monoéthanolamine (MEA), la diéthanolamine (DEA) et la triéthanolamine (TEA).
(2)
À la suite d'une demande du Conseil européen des fédérations de l'industrie chimique (CEFIC), la Commission a été saisie en février 1999 d'une demande de réexamen au titre de l'expiration des mesures et de réexamen intermédiaire, déposée conformément à l'article 11, paragraphes 2 et 3, du règlement de base. Par le règlement (CE) no 1603/2000 (3), le Conseil a conclu ces réexamens et institué des droits antidumping définitifs sur les importations d'éthanolamines originaires des États-Unis. La forme des mesures a été changée au profit d'un droit fixe spécifique par tonne applicable à tous les types d'éthanolamine. Dow Chemical Company et Union Carbide Corporation étaient deux des trois sociétés bénéficiant d'un droit antidumping individuel.
(3)
Après le désinvestissement de l'activité éthanolamine de Dow Chemical Company au profit de la société INEOS LLC, le droit antidumping individuel de 69,40 EUR par tonne applicable à Dow Chemical Company a été transféré à INEOS LLC (4). Néanmoins, Dow Chemical Company ayant acheté le 6 février 2001 toutes les actions de Union Carbide Corporation, société bénéficiant d'un droit antidumping individuel de 59,25 EUR par tonne, Dow Chemical Company reste présente dans le domaine des éthanolamines. La société Union Carbide Corporation existe toujours mais appartient désormais au groupe Dow Chemical Company et n'a plus aucune activité de production indépendante.
2. Demande de réexamen au titre de l'expiration des mesures
(4)
À la suite de la publication en novembre 2004 d'un avis d'expiration prochaine des mesures antidumping applicables aux importations d'éthanolamines originaires des États-Unis (5), la Commission a été saisie le 25 avril 2005 d'une demande de réexamen, conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base.
(5)
La demande a été déposée par le CEFIC au nom de producteurs représentant une proportion majeure, en l'occurrence plus de 75 %, de la production communautaire totale d'éthanolamines.
(6)
La demande faisait valoir que l'expiration des mesures favoriserait probablement la continuation ou la réapparition du dumping et du préjudice causé à l'industrie communautaire. Ayant conclu, après consultation du comité consultatif, qu'il existait des éléments de preuve suffisants pour justifier l'ouverture d'un réexamen au titre de l'expiration des mesures, la Commission a entamé, par un avis d'ouverture, une enquête (6), conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base.
3. Enquête
(7)
Les services de la Commission ont officiellement informé les producteurs communautaires, les producteurs exportateurs américains, les importateurs/négociants, les industries utilisatrices notoirement concernées et les autorités des États-Unis de l'ouverture du réexamen. Les parties intéressées ont eu la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans les délais fixés par l'avis d'ouverture.
(8)
Les services de la Commission ont envoyé un questionnaire à toutes les parties notoirement concernées et à celles qui en ont fait la demande dans le délai précisé dans l'avis d'ouverture.
(9)
La Commission a également donné aux parties directement concernées la possibilité de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues dans le délai fixé dans l'avis d'ouverture.
(10)
La Commission a reçu une réponse de deux producteurs exportateurs américains et de neuf de leurs importateurs communautaires liés, d'un importateur lié établi en Suisse et de trois producteurs communautaires (les producteurs communautaires à l'origine de l'ouverture du réexamen) et d'un utilisateur industriel de la Communauté. Un producteur communautaire n'a pas répondu entièrement au questionnaire et a fourni uniquement des informations succinctes. Deux utilisateurs industriels de la Communauté ont fait connaître leur point de vue.
(11)
Les services de la Commission ont recherché et vérifié toutes les informations jugées nécessaires aux fins d'une détermination de la probabilité de continuation ou de réapparition du dumping et du préjudice, et d'un examen de l'intérêt de la Communauté. Des visites de vérification sur place ont été effectuées dans les locaux des sociétés suivantes:
a)
Producteurs communautaires à l'origine de l'ouverture du réexamen
BASF AG, Ludwigshafen, Allemagne
Innovene Europe Ltd, Staines, Royaume-Uni
SASOL GmbH, Marl, Allemagne
b)
Producteurs exportateurs américains
Dow Chemical Company, Midland, Michigan et Houston, Texas, États-Unis
c)
Importateurs communautaires liés
Dow Chemical Iberica SL, Tarragona, Espagne
INEOS Oxide Ltd, Antwerp, Belgique
d)
Importateur suisse lié
Dow Europe GmbH, Horgen, Suisse
e)
Utilisateurs industriels dans la communauté
Degussa Goldschmidt Espana SA, Granollers, Espagne
4. Période d'enquête
(12)
L'enquête relative à la continuation ou à la réapparition du dumping et du préjudice a couvert la période comprise entre le 1er juillet 2004 et le 30 juin 2005 (ci-après dénommée «période d'enquête»). L'examen des tendances pertinentes aux fins de l'évaluation de la probabilité d'une continuation ou d'une réapparition du préjudice a couvert la période comprise entre le 1er janvier 2002 et la fin de la période d'enquête (ci-après dénommée «période considérée»).
B. PRODUIT CONSIDÉRÉ ET PRODUIT SIMILAIRE
1. Produit considéré
(13)
Le produit considéré est le même que celui ayant fait l'objet des enquêtes précédentes. L'éthanolamine résulte d'une réaction entre l'oxyde d'éthylène (OE), lui-même issu d'une réaction entre l'éthylène et l'oxygène, et l'ammoniaque. Cette synthèse donne lieu à trois réactions «concurrentes» se traduisant par la formation de trois types différents d'éthanolamine, à savoir la monoéthanolamine (MEA), la diéthanolamine (DEA) et la triéthanolamine (TEA), selon le nombre de liaisons subies par l'OE. Le nombre maximal de combinaisons est limité par le nombre d'éléments d'hydrogène contenus dans l'ammoniaque, c'est-à-dire trois. Les proportions de ces trois types de produits dans la production totale sont déterminées par la configuration du site de production mais peuvent, dans une certaine mesure, être contrôlées par le taux d'ammoniaque et d'OE (le taux «molaire»). Les unités de production de la communauté utilisent principalement le naphte comme porteur d'énergie, tandis que les usines américaines privilégient le gaz naturel.
(14)
Le produit considéré est utilisé en remplacement et/ou en additif aux surfactants employés dans les détergents et les produits de soins personnels, les produits cosmétiques, les engrais et agents protecteurs des récoltes (glyphosate), les produits anticorrosion, les lubrifiants, les produits auxiliaires textiles et les produits assouplissants (esterquats), les substances chimiques utilisées dans le secteur de la photographie, les produits destinés à la métallurgie et à l'industrie papetière, les produits de broyage et de liaison pour les industries du ciment et les produits de purification du gaz (adoucissement du gaz par la suppression des acides). Depuis fin 2004, début 2005, le produit est également de plus en plus utilisé pour le traitement du bois. Enfin, le produit peut également être utilisé par les producteurs eux-mêmes ou par leurs producteurs liés dans la fabrication d'éthylène amines.
2. Produit similaire
(15)
Comme lors des enquête précédentes, il a été établi que le produit considéré fabriqué aux États-Unis et vendu dans la Communauté présentait les mêmes caractéristiques physiques et techniques que le produit fabriqué et vendu par les producteurs communautaires dans la Communauté et que ces produits sont destinés aux mêmes utilisations finales. Il a été en outre été démontré que le produit considéré fabriqué aux États-Unis et vendu dans la Communauté est identique à celui vendu sur le marché intérieur américain. Par conséquent, tous ces produits doivent être considérés comme similaires au sens de l'article 1er, paragraphe 4, du règlement de base.
C. PROBABILITÉ DE CONTINUATION OU DE RÉAPPARITION DU DUMPING
(16)
Conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base, il a été procédé à un examen pour savoir si un dumping existait actuellement et si, dans l'affirmative, l'expiration des mesures risquait d'entraîner une continuation ou une réapparition du dumping.
1. Observations préliminaires
(17)
Sur les quatre producteurs exportateurs américains cités dans la plainte, deux ont coopéré à l'enquête.
(18)
Les deux producteurs exportateurs qui ont coopéré à l'enquête ont représenté 100 % des importations de la Communauté pendant la période d'enquête, qui se sont élevées à 41 000 tonnes. Les importations communautaires du produit considéré originaire des États-Unis ont représenté 16,7 % de la consommation communautaire pendant la période d'enquête, contre 29 % pendant la période couverte par l'enquête précédente (1998).
2. Importations faisant l'objet d'un dumping au cours de la période d'enquête
(19)
Concernant les deux producteurs exportateurs américains ayant coopéré à l'enquête, la valeur normale a été déterminée pour chaque type de produit considéré sur la base du prix payé ou payable sur le marché intérieur américain par des clients non liés, conformément à l'article 2, paragraphe 1, du règlement de base, ces ventes ayant été considérées comme effectuées en quantités suffisantes et au cours d'opérations commerciales normales.
(20)
Comme les enquêtes initiale et précédente, la présente enquête a établi à nouveau que les deux producteurs exportateurs américains ayant coopéré ont exporté le produit considéré vers le marché communautaire par l'entremise d'entreprises qui leur sont liées. Conformément aux dispositions de l'article 2, paragraphe 9, du règlement de base, les prix à l'exportation ont dès lors été construits sur la base du prix auquel le produit importé a été revendu pour la première fois à un acheteur indépendant de la Communauté. Des ajustements ont été opérés pour tenir compte de tous les frais intervenus entre l'importation et la revente, en ce compris les frais de vente, les frais généraux et administratifs, ainsi que le bénéfice réalisé dans la Communauté par les entreprises importatrices pendant la période d'enquête.
(21)
La valeur normale a été comparée avec les prix moyens à l'exportation, pour chaque type de produit considéré, sur une base départ usine et au même stade commercial. Conformément à l'article 2, paragraphe 10, du règlement de base, et afin d'assurer une comparaison équitable, il a été tenu compte des différences constatées dans les facteurs dont il a été revendiqué et démontré qu'ils affectent la comparabilité. Des ajustements ont, par conséquent, été opérés pour le fret terrestre et maritime, les rabais différés, les coûts de manutention et d'emballage, les coûts du crédit et les droits d'importation, qui tous ont été déduits des prix à la revente pour parvenir à une base départ usine.
(22)
Conformément à l'article 2, paragraphe 11, du règlement de base, la marge de dumping a été établie par type de produit sur la base d'une comparaison entre la valeur normale moyenne pondérée et la moyenne pondérée des prix à l'exportation, au même stade commercial. Cette comparaison a révélé l'existence d'un dumping pendant la période d'enquête, même s'il avait lieu à un niveau inférieur à celui établi lors de l'examen précédent. La marge de dumping moyenne pondérée, exprimée en pourcentage du prix à l'importation caf à la frontière communautaire, s'établissait à 4,8 % pour INEOS et à 20,3 % pour Dow Chemical.
3. Évolution des importations en cas d'abrogation des mesures
(23)
En plus de l'analyse de l'existence d'un dumping au cours de la période d'enquête, il a été procédé à un examen de la probabilité d'une continuation du dumping.
(24)
L'abrogation des mesures permettrait aux exportateurs de réduire leurs prix à l'exportation. Une réduction des prix à l'exportation rendrait le produit américain plus intéressant sur le marché communautaire. Si les prix à l'exportation étaient réduits proportionnellement au niveau des droits, les marges de dumping observées pendant la période d'enquête seraient de 13,4 % pour INEOS et de 28,3 % pour Dow Chemical.
(25)
La capacité de production inutilisée aux États-Unis pendant la période d'enquête est estimée à environ 90 000 tonnes. Ce chiffre a été calculé sur la base des informations transmises par les deux producteurs exportateurs ayant coopéré à l'enquête et des données fournies par d'importantes publications professionnelles. Comparée à une capacité installée totale aux États-Unis estimée à 650 000 tonnes, la demande totale estimée satisfaite et l'usage captif de 560 000 tonnes impliquent un taux d'utilisation des capacités de 86 %, pourcentage relativement faible compte tenu des conditions de marché favorables qui ont prévalu lors de la période d'enquête. Le taux d'utilisation relativement faible des capacités résulte de problèmes opérationnels rencontrés par certaines unités de production. L'excédent de capacité de 90 000 tonnes doit être rapporté au volume des exportations des États-Unis vers la Communauté pendant la période d'enquête (41 088 tonnes) et à la consommation totale de la Communauté (246 670 tonnes). En d'autres termes, il existe un potentiel considérable pour les producteurs américains d'accroître leurs exportations et de conquérir une grande partie du marché communautaire. La propension d'une hausse des exportations vers la Communauté est, par ailleurs, soutenue par une augmentation des capacités de 45 000 tonnes pour l'année 2006, au Mexique et au Brésil, deux marchés d'exportation importants pour les producteurs américains.
(26)
En conclusion, des excédents de capacités sont disponibles et pourraient être affectés à la production de quantités plus importantes d'éthanolamine et à leur vente sur le marché communautaire, en cas de levée des mesures.
(27)
Au cours des années 2000 et 2001, le marché de l'éthanolamine a été marqué par une forte croissance de la demande en DEA. Cette croissance s'explique par l'utilisation de la DEA pour la production d'herbicides à base de glyphosate, employés dans un processus qui permet aux espèces génétiquement modifiées de développer une résistance à ces herbicides. La demande en TEA est plus particulièrement soutenue par les besoins de l'industrie du ciment et par les producteurs d'assouplissants. Depuis 2004, le marché de la MEA a connu une croissance considérable, suite à un règlement américain entré en vigueur le 1er janvier 2005 et interdisant l'utilisation de produits alternatifs à base de métal pour le traitement du bois. Cette interdiction a entraîné une demande supplémentaire de MEA estimée à 80 000 tonnes. Par conséquent, le niveau de prix des éthanolamines à l'échelle mondiale est élevé en raison d'une demande soutenue.
(28)
L'enquête a établi que les prix sur le marché intérieur américain sont en moyenne supérieurs aux prix de vente moyens observés sur le marché communautaire. Les utilisateurs industriels cherchent à obtenir des conditions similaires sur les deux marchés dans la mesure où il s'agit souvent de sociétés multinationales qui négocient leurs approvisionnements à l'échelle mondiale et sélectionnent des fournisseurs capables de répondre à leurs besoins à une même échelle. Néanmoins, il est établi que le prix sur le marché intérieur américain pour tous les types d'éthanolamine est supérieur lorsqu'il est facturé aux négociants et aux distributeurs. Ce type de vente sur le marché intérieur américain est généralement réalisé sur la base du prix alors en vigueur, tandis que les ventes sur le marché communautaire font plutôt l'objet d'un contrat à durée fixe. Un tel choix implique que les prix de vente, pour la Communauté, sont fixés pour une période plus longue et sont plus stables.
(29)
Les ventes réalisées auprès des négociants et des distributeurs par les deux producteurs exportateurs ayant coopéré à l'enquête représentent seulement 13 % des volumes vendus sur le marché intérieur américain et 32 % des ventes réalisées sur le marché communautaire. Toutefois, les prix sur le marché intérieur américain étaient en moyenne supérieurs de 35 % aux prix ayant cours dans la Communauté, pour ce même stade commercial. Cet écart confirme la constatation selon laquelle, compte tenu de la nature immédiate des ventes aux négociants et aux distributeurs, les prix sur le marché intérieur américain s'adaptent plus rapidement aux fluctuations tarifaires. Dans un contexte d'augmentation des prix, les prix sur le marché intérieur américain auront donc tendance à être relativement plus élevés que les prix communautaires. Néanmoins, ce stade commercial représente la plus petite partie des ventes, à la fois sur le marché intérieur américain et sur le marché communautaire.
(30)
Pour les utilisateurs industriels, qui constituent la majorité des clients, l'abrogation des mesures n'influerait probablement pas sur le niveau du prix de vente de l'éthanolamine sur le marché communautaire, le poids des mesures, selon les observations, étant supporté par les producteurs exportateurs américains. Dans cette hypothèse, ces derniers pourraient réaliser des ventes plus rentables et auraient alors tout intérêt à augmenter leurs exportations en direction du marché communautaire. Toutefois, ces utilisateurs industriels pourraient utiliser l'abrogation des mesures comme un moyen de négociation pour obtenir des prix plus bas à la fois des producteurs exportateurs américains et de l'industrie communautaire.
(31)
Les prix à l'exportation du produit considéré vers d'autres marchés d'exportation importants, à savoir le Canada et l'Amérique du sud, ne révèlent aucune tendance régulière. Les prix de vente sont parfois plus bas, parfois plus élevés que sur les marchés américain et communautaire, selon les conditions de vente. En général, les volumes moins importants entraînent une hausse des prix de vente.
(32)
En résumé, pour les deux producteurs exportateurs ayant coopéré à l'enquête, le marché américain reste, en principe, le plus important marché de vente. Toutefois, en considérant que 17 % de la production ont été exportés au cours de la période d'enquête, les ventes à la Communauté et à d'autres régions du monde continuent de jouer un rôle important dans l'utilisation et la rentabilité globales des capacités de production installées.
(33)
À court terme, pour les deux producteurs américains ayant coopéré à l'enquête, il est possible de s'attendre au minimum à une stabilité de leurs volumes d'importation. En effet, même avec les mesures en vigueur et malgré l'attractivité du marché américain, ils ont continué à fournir leurs clients communautaires. Une diminution des volumes d'exportation serait vraisemblable de la part du producteur américain INEOS après le rachat d'Innovene, qui possède des unités de production dans la Communauté. Une telle réduction ne pourrait cependant avoir lieu qu'après que la société aura désengorgé les unités de production acquises et se sera développée en installant de nouvelles capacités dans la Communauté, qui ne devraient pas être opérationnelles avant 2008. Dans le même temps, il est prévu que les producteurs exportateurs américains auront réparé les dégâts causés par le passage de l'ouragan au cours du second semestre 2005 et seront redevenus totalement opérationnels au second semestre 2006, début 2007, et donc en mesure de produire des quantités supplémentaires qui pourraient être écoulées sur le marché communautaire.
(34)
En ce qui concerne les producteurs américains n'ayant pas coopéré à l'enquête, qui ont représenté 27 % de la capacité de production américaine pendant la période d'enquête, il ne peut être exclu qu'ils reprennent leurs exportations vers la Communauté, en cas d'expiration des mesures.
(35)
Une analyse a également été menée concernant l'évolution possible, à moyen terme (jusqu'à 5 ans), de la demande et de la capacité de production dans la Communauté, aux États-Unis et dans les autres régions du monde. Cette analyse a également porté sur la manière dont les prévisions en matière d'offre et de demande pourraient affecter les niveaux de prix dans la Communauté. Tous les chiffres indiqués dans les considérants ci-après reposent sur des informations communiquées par les sociétés BASF, Dow et INEOS, et par des publications de PCI et de Tecnon qui font référence dans l'industrie chimique.
(36)
En tenant compte des projections à la fois des producteurs américains et communautaires concernant la demande et la capacité de production futures, la croissance du marché communautaire devrait être moindre que celle des autres régions du monde. Le taux de croissance moyen projeté pour la Communauté sur une base annuelle s'élève à environ 3 % pour le moyen terme, comparé aux 7 % prévus pour l'Asie et aux 4,2 % prévus pour le monde entier.
(37)
En 2004, la demande sur le marché européen a dépassé la capacité de production installée de la Communauté d'environ 40 000 tonnes. La situation inverse a prévalu aux États-Unis, où la capacité existante était supérieure de 90 000 tonnes à l'utilisation et à la vente effectives du produit, ce qui n'a pas pour autant ralenti la hausse des prix, en raison de problèmes opérationnels de production qui ont limité l'approvisionnement des clients. En comparant les taux de croissance projetés aux extensions de capacités annoncées, il faut s'attendre à partir de 2008 à une capacité légèrement supérieure à la demande sur le marché communautaire, en raison notamment de la mise en œuvre probable des plans d'investissement d'INEOS dans la Communauté, ce qui augmenterait la capacité installée de celle-ci d'un quart à un tiers. Cette hausse des capacités ne devrait toutefois pas être effective avant le début de l'année 2008. Si cette hausse pouvait, dans le même temps, être compensée partiellement par une diminution des importations de la Communauté et par une augmentation des ventes à l'exportation réalisées par les producteurs communautaires, la capacité totale installée de l'ensemble des producteurs de la Communauté devrait dépasser la demande du marché communautaire durant l'année 2008.
(38)
D'après les éléments d'information dont dispose la Commission, les excédents actuels de capacité aux États-Unis devraient perdurer au moins à court terme, dans la mesure où la demande intérieure, bien qu'en hausse, n'absorbera pas les capacités disponibles qui deviendront de nouveau opérationnelles. À l'horizon plus lointain de 2010, les excédents de capacité devraient disparaître, limitant ainsi l'intérêt des producteurs américains à exporter leurs produits. Dans le même temps, d'importantes pénuries sont prévues en Asie. Cette projection est illustrée par Optimal, une co-entreprise formée par Dow Chemical et Petronas, qui déploie une capacité installée de 75 000 tonnes en Malaisie consacrée au marché asiatique de l'éthanolamine.
(39)
Plus généralement, d'ici à 2010, la capacité de production mondiale devrait passer de près de 1 300 000 à 1 785 000 tonnes. Ce chiffre tient compte des nouvelles capacités installées dans la Communauté (+ 205 000), aux États-Unis (+80 000), en Arabie saoudite (+ 100 000) et en Asie (+ 100 000). La demande mondiale, forte d'un taux de croissance projeté de 4,2 %, aura augmenté, d'ici à 2010, pour s'établir entre 1 550 000 et 1 700 000 tonnes. Compte tenu du fait que quelques excédents de capacités sont toujours mobilisés en raison d'arrêts de production pour entretien et qu'une certaine marge de sécurité est donc nécessaire, la projection pour 2010 indique un excédent de capacités dans la Communauté, un équilibre aux États-Unis et une pénurie en Asie et dans les autres régions du monde. En clair, les différentes hausses de capacité ne révèlent aucune propension des producteurs exportateurs américains à se livrer à un dumping sur le marché communautaire en raison d'un équilibre probable entre l'offre et la demande au niveau mondial. Il convient toutefois d'observer que cette appréciation concerne une évolution à moyen terme, à savoir à l'horizon 2008-2010.
(40)
Il convient de rappeler que les deux producteurs exportateurs ayant coopéré à l'enquête ont poursuivi leurs pratiques de dumping au cours de la période d'enquête, à un niveau toutefois moindre que celui observé lors de la précédente enquête de réexamen.
(41)
Comparée à la précédente enquête de réexamen, la part de marché des importations américaines est passée de 29 % à 16,7 %. L'enquête révèle la présence aux États-Unis d'un excédent de capacité de 90 000 tonnes, le faible taux d'utilisation au cours de la période d'enquête résultant d'événements temporaires. Par ailleurs, l'utilisation, selon nos estimations, de 27 % de la capacité américaine installée n'a pu être déterminée en raison d'un défaut de coopération. Il n'est pas à exclure totalement que ces producteurs n'ayant pas coopéré à l'enquête reprendraient leurs livraisons sur le marché communautaire à des prix de dumping, en cas d'expiration des mesures. Si la demande sur le marché américain doit être plus soutenue que dans la Communauté, les capacités excédentaires aux États-Unis devraient uniquement être absorbées dans le moyen terme. En outre, afin de maintenir la rentabilité des capacités de production installées, tous les producteurs auraient actuellement intérêt à augmenter leurs ventes sur le marché communautaire, en cas d'abrogation des mesures.
(42)
En conclusion, il existe une probabilité de continuation du dumping et un risque de hausse du volume des importations, ce qui pourrait exercer une pression à la baisse sur les prix dans la Communauté, au moins à court terme, si les mesures devaient être abrogées.
D. DÉFINITION DE L'INDUSTRIE COMMUNAUTAIRE
(43)
Les trois producteurs communautaires à l'origine de la demande ont pleinement coopéré à l'enquête. Pendant la période d'enquête, ils ont représenté 80 % de la production communautaire. Un autre producteur communautaire soutenant la demande a fourni des informations, notamment relatives à sa production mais n'a pas répondu à la totalité du questionnaire. Il a par conséquent dû être considéré comme ne coopérant pas à l'enquête.
(44)
Il convient d'observer que depuis le règlement (CE) no 1603/2000 instituant les mesures actuellement en vigueur, la société Union Carbide Ltd (RU), rachetée par Dow Chemical Company, ne produit plus d'éthanolamine dans la Communauté. En outre, la société BP Chemicals a changé de nom au profit d'Innovene et Condea est devenue Sasol. Enfin, INEOS Oxide Ltd., société mère de INEOS Americas LLC installée au Royaume-Uni, a racheté Innovene le 16 décembre 2005. Les deux sociétés, INEOS Americas LLC et Innovene, ont continué à coopérer pleinement à la procédure.
(45)
Sur cette base, les trois producteurs communautaires sont BASF AG, Innovene et Sasol et constituent l'industrie communautaire au sens des articles 4, paragraphe 1, et 5, paragraphe 4, du règlement de base.
(46)
L'enquête a révélé, comme la précédente enquête de réexamen, qu'une partie de la production d'éthanolamine de la Communauté est destinée à un usage interne ou captif. Cette part est évaluée à environ un tiers de la production communautaire totale, soit une proportion identique à celle révélée par la précédente enquête de réexamen. La production captive a été constatée dans les locaux d'un des producteurs de l'industrie communautaire. Ce producteur exploite un site de production exclusivement destiné et utilisé à des fins captives. L'enquête a confirmé que les producteurs communautaires à l'origine de la demande n'achètent pas le produit considéré à des fins de négoce ou pour leur usage captif à des parties indépendantes, dans ou à l'extérieur de la Communauté. L'éthanolamine destinée à un usage captif n'est dès lors pas réputée entrer en concurrence avec l'éthanolamine disponible par ailleurs sur le marché communautaire (ci-après dénommé «le marché libre»).
E. SITUATION SUR LE MARCHÉ DE LA COMMUNAUTÉ
1. Consommation sur le marché de la Communauté
Consommation communautaire
2002
2003
2004
Période d'enquête
Total en tonnes
283 992
331 194
358 830
366 645
Indice
100
117
126
129
Tonnes captives
97 768
107 539
118 584
119 975
Indice
100
110
121
123
Tonnes sur le marché libre
186 224
223 655
240 246
246 670
Indice
100
120
129
132
Source: statistiques d'Eurostat et réponses au questionnaire.
(47)
La consommation communautaire a été calculée en additionnant la production, moins les exportations de tous les producteurs communautaires, et les importations de pays tiers vers le marché communautaire. Par rapport à 2002, la consommation, au cours de la période d'enquête, a augmenté de 29 %, soit 83 000 tonnes. Cette croissance a été particulièrement marquée entre 2002 et 2003 (+ 17 % ou +48 000 tonnes), mais s'est poursuivie en 2004 et pendant la période d'enquête, à un rythme toutefois moins soutenu. La hausse de la consommation résulte d'une plus forte demande en éthanolamines qui sont utilisées dans un domaine d'applications plus large et en augmentation. Les principaux moteurs de la demande depuis 2002 ont été la DEA pour la production de glyphosate, la TEA destinée aux esterquats et la MEA pour le traitement du bois.
(48)
La consommation du marché libre a crû de 32 % (soit 60 000 tonnes) au cours de la période considérée, avec une hausse de 20 % (soit 37 000 tonnes) entre 2002 et 2003.
(49)
En ce qui concerne le marché captif, la consommation a augmenté de 23 %, soit de 22 000 tonnes, en raison de l'utilisation croissante des éthanolamines dans le processus de fabrication d'autres produits chimiques.
2. Importations des États-Unis, volume, part de marché et prix à l'importation
Importations américaines
2002
2003
2004
Période d'enquête
Tonnes
46 075
40 576
40 512
41 088
Indice
100
88
88
89
Part de marché
24,7 %
18,1 %
16,9 %
16,7 %
Prix à l'importation (en euros/tonne)
979,63
915,15
975,09
995,55
Indice
100
93
100
102
Source: statistiques d'Eurostat et réponses au questionnaire.
(50)
Le volume des importations communautaires en provenance des États-Unis a diminué de 12 % entre 2002 et 2003 et est resté depuis au même niveau. La part de marché a été calculée sur la base de la consommation du marché libre dans la Communauté. Cette part est passée de 24,7 % à 16,7 % au cours de la période considérée, soit un recul de 8 points en pourcentage. La baisse des importations et de la part de marché entre 2002 et 2003 a coïncidé avec le recul général de 7 % du prix moyen à l'importation. Entre 2002 et 2003, les producteurs exportateurs américains n'ont pas participé à la croissance de la consommation du marché libre dans la Communauté. De même après 2003, ces mêmes exportateurs n'ont pas accru leur part de marché, alors même que les prix à l'exportation repartaient à la hausse. Sur un marché favorable aux vendeurs, une telle hausse de l'attractivité aurait normalement entraîné un accroissement des ventes. Pour autant, les producteurs exportateurs américains n'ont pas repris leurs ventes auprès de la Communauté comme on aurait pu s'y attendre, en raison de problèmes opérationnels et de conditions encore plus intéressantes sur le marché intérieur américain.
(51)
Il convient de signaler que les prix susmentionnés sont tirés des statistiques sur les importations fournies par Eurostat. Elles ne comportent aucune ventilation par type de produit et tiennent compte de diverses conditions de vente qui ne sont pas comparables à celles appliquées par d'autres opérateurs du marché communautaire. Une comparaison précise des prix entre les importations faisant l'objet de dumping et les prix des producteurs communautaires, au même stade commercial, a été réalisée et est détaillée dans le considérant 53 ci-après. Au cours de la période considérée, le prix moyen à l'importation a enregistré une croissance modeste de 2 %. Toutes les importations communautaires en provenance des États-Unis ont été effectuées par l'entremise d'importateurs liés. Par conséquent, les prix à l'importation sont des prix de transfert au sein du groupe propriétaire de l'entreprise. La précédente enquête de réexamen avait révélé que ces prix à l'importation avaient été fixés de manière artificielle afin d'amortir, au moins partiellement, les mesures antidumping alors en vigueur. Les importateurs communautaires liés ont subi d'importantes pertes financières durant la période d'enquête et leur marge entre le prix d'achat (prix réel à l'importation) et le prix à la revente sur le marché communautaire n'a pas été suffisant pour couvrir les coûts supportés entre l'importation et la revente. Pour cette raison, la précédente enquête de réexamen a entraîné la révision de la forme des mesures antidumping et des taux spécifiques de droits fixes par tonne ont été institués.
(52)
L'enquête de réexamen actuelle révèle que les producteurs exportateurs américains et leurs importateurs communautaires liés ont réalisé des bénéfices pendant la période d'enquête et que la marge des importateurs liés semble conforme aux conditions de marché. Les niveaux de prix de vente, comparés à la valeur normale et/ou au coût de production, ont permis à toutes les sociétés opérant sur des marchés marqués par des prix de vente élevés de réaliser des bénéfices adéquats.
(53)
La comparaison des prix à l'importation caf à la frontière communautaire facturés aux acheteurs indépendants, incluant les droits antidumping associés aux prix départ usine de l'industrie communautaire, pour les mêmes types de produit et le même stade commercial, a conduit à une baisse des prix de vente de l'industrie communautaire comprise entre 7,3 % et 17,5 %.
3. Importations en provenance d'autres pays tiers, volume, part de marché et prix à l'importation
Importations en provenance d'autres pays tiers
2002
2003
2004
Période d'enquête
Tonnes
17 596
18 688
12 276
8 773
Indice
100
106
70
50
Part de marché
9,4 %
8,4 %
3,4 %
2,4 %
Prix à l'importation (en euros/tonne)
1 034,23
970,75
982,67
955,24
Indice
100
94
95
92
Source: statistiques d'Eurostat.
(54)
Les importations en provenance d'autres pays tiers ont diminué de moitié au cours de la période considérée. La part de marché des principaux autres pays exportateurs, à savoir la Russie et l'Iran, est en effet devenue marginale. Selon l'industrie utilisatrice, cette tendance baissière s'explique par la difficulté à obtenir les quantités exactes demandées à une date de livraison précise, pour les deux pays susmentionnés.
4. Situation économique de l'industrie communautaire
2002
2003
2004
Période d'enquête
Production en tonnes
206 481
242 350
279 307
290 625
Indice
100
117
135
141
Capacité en tonnes
263 320
273 820
302 070
311 820
Indice
100
104
115
118
Utilisation des capacités
78,4 %
88,5 %
92,5 %
93,2 %
(55)
Au cours de la période considérée, la production a augmenté de 41 %. Dans le même temps, la capacité a progressé de 18 %, entraînant une amélioration du taux d'utilisation des capacités de 78,4 % à 93,2 %.
(56)
La hausse de la capacité de production entre 2002 et 2003 est marginale et reflète certaines améliorations en termes d'efficacité. Depuis 2004, on observe un désengorgement plus intensif et le développement de nouvelles capacités.
Stocks
2002
2003
2004
Période d'enquête
Tonnes
9 543
10 883
10 228
7 596
Indice
100
114
107
80
(57)
Le niveau des stocks est comparé à la fin de chaque année entre 2002 et 2004 et varie dans une certaine mesure en fonction des commandes. Le niveau atteint à la fin de la période d'enquête est inférieur, mais reflète la situation au 30 juin 2005 et n'est, par conséquent, pas vraiment comparable au niveau des stocks en fin d'année. Cette situation s'explique par le fait que les sociétés, confrontées à une demande légèrement inférieure des utilisateurs industriels pendant les mois d'été, planifient une production plus faible et la maintenance des sites de production.
2002
2003
2004
Période d'enquête
Volume de vente
130 214
144 103
167 054
175 953
Indice
100
111
128
135
Part de marché dans la consommation totale (y compris l'usage captif)
45,9 %
43,5 %
46,6 %
48,0 %
Part de marché dans la consommation du marché libre
69,9 %
64,4 %
69,5 %
71,3 %
Prix de vente en €/tonne (ventes sur le marché libre)
801,77
758,49
835,68
936,08
Indice
100
95
104
117
(58)
Le volume des ventes de l'industrie communautaire aux clients non liés a augmenté de 35 % au cours de la période considérée. Les parts de marché dans la consommation communautaire totale et dans la consommation du marché libre, après un recul entre 2002 et 2003, se sont stabilisées et maintenues au cours de la période d'enquête à respectivement 48 % et 71,3 % sur ces deux marchés. Le niveau de prix moyen des ventes réalisées auprès des clients non liés a suivi une tendance similaire et après une baisse de 5 % entre 2002 et 2003, le niveau de prix sur le marché libre pendant la période d'enquête a enregistré une hausse de 17 % par rapport à 2002.
(59)
Comparés au niveau des prix observé pour la période d'enquête de la précédente enquête de réexamen, qui coïncidait avec l'année calendaire 1998, les prix de vente en 2004 et durant la période d'enquête actuelle ont connu en moyenne une hausse respective de 22,7 % et de 37,5 % par rapport à 1998. Aucune facture n'a été émise pour la production destinée à une consommation captive utilisée sur les sites de production intégrés.
(60)
Au cours de la dernière décennie, la consommation a enregistré une croissance continue, passant de 152 000 tonnes en 1995 à 367 000 tonnes pendant la période d'enquête, soit une hausse annuelle de 9,7 %. La hausse plus récente de la consommation pendant la période considérée, entre 2002 et la période d'enquête, s'est établie à 10,7 % en rythme annuel, à comparer aux 7 % de croissance annuelle des capacités. Cette évolution a soutenu des niveaux de prix élevés dans la Communauté, incitant dans le même temps l'industrie communautaire à accroître de manière significative les taux d'utilisation des capacités de 78,4 % à 93,2 %, ce qui a entraîné une hausse de 14,5 % de la production annuelle. En chiffres absolus, la production a progressé de 84 000 tonnes, à comparer à une hausse de 83 000 tonnes de la consommation et à une augmentation de seulement 48 500 tonnes des capacités.
2002
2003
2004
Période d'enquête
Coût moyen de la production en euros/tonne
779,53
749,85
746,84
790,60
Indice
100
96
96
101
(61)
Une demande élevée et croissante, face à une progression plus lente des capacités et une diminution globale des importations, a soutenu le niveau de prix de l'éthanolamine dans la Communauté. De plus, les marges bénéficiaires ont à peine été affectées par le coût total de production par tonne au cours de la période considérée. La hausse de 5,9 % du coût de production entre 2004 et la période d'enquête est due à l'augmentation du prix du naphte, un combustible pétrolier utilisé pour la production d'oxyde d'éthylène, la matière première principale employée dans la fabrication d'éthanolamine dans la Communauté.
2002
2003
2004
Période d'enquête
Emploi
102
103
101
102
Indice
100
101
99
99
Productivité Tonnes par salarié
2 016
2 354
2 755
2 861
Indice
100
117
137
142
Salaires (en milliers d'euros)
6 860
7 526
8 018
7 598
Indice
100
110
117
111
Salaire moyen par salarié (en euros)
66 976
73 105
79 097
74 797
Indice
100
109
118
112
(62)
L'emploi, au niveau de l'industrie communautaire, pour le produit similaire est resté stable pendant la période considérée. Le processus de production est largement automatisé et par conséquent à faible intensité de main-d'œuvre. Parallèlement, la productivité a augmenté de 42 % au cours de la période considérée (en raison des améliorations constantes et du désengorgement des sites de production).
(63)
Pendant cette période, les salaires ont augmenté de 11 %, atteignant un pic en 2004 qui peut être attribué aux efforts de restructurations et aux licenciements auxquels a procédé l'un des producteurs communautaires à l'origine de la demande. Le salaire moyen par salarié a suivi une tendance similaire.
Ventes à des clients non liés dans la Communauté
2002
2003
2004
Période d'enquête
Valeur des ventes (en milliers d'euros)
104 402
109 301
139 603
164 705
Indice
100
105
134
158
Coût de production (en milliers d'euros)
101 506
108 056
124 763
139 100
Indice
100
106
123
137
Rentabilité
2,8 %
1,1 %
10,6 %
15,5 %
(64)
Au cours de la période considérée, la rentabilité des ventes du produit considéré, réalisées sur le marché libre auprès de clients communautaires non liés, a progressé de 2,8 % en 2002 à 15,5 % au cours de la période d'enquête, après un recul à 1,1 % en 2003. Cette amélioration de la rentabilité depuis 2003 doit être analysée dans le contexte de la stabilité des importations en provenance des États-Unis et d'une hausse de la demande qui a entraîné une augmentation à la fois des volumes de vente et du niveau des prix de vente, plus prononcée en 2004 et pendant la période d'enquête que la hausse du coût de production.
2002
2003
2004
Période d'enquête
Investissements (en milliers d'euros)
1 170
9 975
687 478
388 476
Indice
100
852
58 750
33 198
Retour sur investissement
2,2 %
0,9 %
10,2 %
17,6 %
(65)
Les niveaux de prix obtenus dans la Communauté déterminent l'intérêt des sociétés à accroître ou non leurs capacités. Au cours de la période 2002-2003, le retour sur investissement n'était pas jugé suffisamment élevé pour garantir l'installation de sites de production supplémentaires. En conséquence, les sociétés se sont contentées de désengorger quelque peu leurs sites et d'améliorer leur efficacité. La demande, en constante augmentation, combinée à une hausse seulement modérée des capacités, a soutenu des niveaux de prix plus élevés, à tel point qu'en 2004, la réalisation de projets d'investissement précédemment ajournée est redevenue réaliste.
(66)
Concernant l'aptitude à mobiliser des capitaux, il convient d'observer que la fabrication d'éthanolamine n'est qu'une petite partie de la production globale de substances chimiques de l'industrie communautaire. Celle-ci représente essentiellement de grandes entreprises chimiques internationales disposant de niveaux élevés de flux de liquidité, d'importantes capacités d'autofinancement et d'emprunt. Par conséquent, l'industrie communautaire en général n'a pas rencontré de problèmes majeurs pour mobiliser des capitaux.
2002
2003
2004
Période d'enquête
Cash flow (en milliers d'euros)
4 842
3 301
16 863
27 596
Indice
100
68
348
570
Cash flow rapporté au chiffre d'affaires
4,6 %
3,0 %
12,1 %
16,6 %
(67)
L'évolution du cash flow est une autre illustration du lien existant entre les niveaux de prix, la rentabilité et le retour sur investissement. Après des niveaux faibles en 2002 et 2003, l'industrie communautaire a renoué depuis 2004 avec un cash flow à deux chiffres rapporté au chiffre d'affaires. Pour la plupart des sociétés, ce cash flow est désormais suffisamment élevé pour permettre le financement direct de nouveaux investissements dans l'activité éthanolamine.
(68)
L'industrie communautaire a profité de la croissance du marché au cours de la période considérée, comme le montre la hausse de 45,9 % à 48 % de sa part de marché dans la consommation totale et la progression de 69,9 % à 71,3 % de sa part dans la consommation sur le marché libre.
(69)
Le dumping a continué pendant la période d'enquête, bien qu'à des niveaux inférieurs à ceux établis par la précédente enquête de réexamen.
(70)
Comme démontré ci-dessus, l'industrie communautaire a été en mesure de se redresser à la suite de pratiques de dumping antérieures, notamment en ce qui concerne les prix de vente et la rentabilité.
2002
2003
2004
Période d'enquête
Volume d'exportation (en tonnes)
15 631
15 278
16 709
17 428
Indice
100
98
107
111
(71)
Les volumes d'exportation de l'industrie communautaire vers des pays tiers ont augmenté de 11 % au cours de la période considérée, soit 4 % en moyenne annuelle, ce qui est largement conforme à la croissance de la consommation mondiale. Cette croissance illustre la compétitivité de l'industrie communautaire sur les marchés mondiaux.
5. Conclusion sur la situation du marché communautaire
(72)
Le volume d'éthanolamine consommé sur le marché communautaire a augmenté de 29 % tandis que les importations en provenance des États-Unis reculaient de 11 % au cours de la période considérée. Dans le même temps, l'industrie communautaire a pu accroître son volume de ventes et, par conséquent, stabiliser et même augmenter légèrement sa part de marché.
(73)
La situation économique de l'industrie communautaire s'est améliorée en ce qui concerne la plupart des indicateurs économiques: production (+ 41 %), capacité de production (+ 18 %) et utilisation des capacités, volume de vente (+ 35 % ou +45 000 tonnes) et valeur (+ 58 %), productivité, part de marché (+ 2 points de pourcentage), cash flow et rentabilité, investissements et retour sur investissement. L'évolution des coûts de production par tonne est restée inférieure à l'augmentation des prix de vente. En outre, l'industrie communautaire a bénéficié de la croissance du marché communautaire et a su répondre à l'évolution de la demande mondiale grâce à une hausse de son activité à l'exportation de 11 % en volume.
(74)
En conclusion, compte tenu de l'évolution positive des indicateurs relatifs à l'industrie communautaire, on estime que cette dernière est dans une bonne situation. Il n'a pu être établi qu'un préjudice notable ait perduré. Par conséquent, la question de savoir si le préjudice réapparaîtrait en cas d'expiration des mesures a été examinée.
F. PROBABILITÉ DE RÉAPPARITION DU PRÉJUDICE
(75)
Il convient de rappeler que les producteurs exportateurs américains ont continué leurs pratiques de dumping pendant la période d'enquête, bien qu'à un niveau inférieur à celui relevé lors de la précédente enquête. La suppression des mesures pourrait, si les prix à l'exportation devaient baisser de manière proportionnée, donner lieu à des marges de dumping comprises entre 13,4 % et 28,3 % pour les producteurs exportateurs ayant coopéré à l'enquête. L'attitude des producteurs n'ayant pas coopéré à l'enquête, qui représentaient 42 % des importations lors de l'enquête initiale, demeure une inconnue. Toutefois, ces derniers, soumis aux mesures antidumping les plus marquées, seraient fortement incités à renouer avec le marché communautaire si les mesures étaient abrogées.
(76)
Parallèlement, on estime à 90 000 tonnes l'excédent de capacité actuellement disponible sur le marché américain lorsqu'une solution aux problèmes opérationnels et aux effets de l'ouragan aura été trouvée.
(77)
La conclusion a donc été qu'il existait une probabilité de continuation du dumping et un risque de hausse du volume des importations, ce qui exercerait une pression à la baisse sur les prix dans la Communauté, au moins à court terme, si les mesures devaient être abrogées.
(78)
Normalement, une hausse des importations faisant l'objet d'un dumping aurait pour effet d'exercer une pression à la baisse sur les niveaux de prix de vente et nuirait à la rentabilité de l'industrie communautaire ainsi qu'à son redressement financier observé pendant la période considérée. Dans ce contexte, il convient de noter que l'ampleur de la baisse augmenterait de manière significative si les mesures devaient être abrogées.
(79)
Les producteurs américains devraient, dans une certaine mesure, réorienter l'utilisation de la principale matière première, l'oxyde d'éthylène (OE), de la production de monoéthylèneglycol (MEG) vers celle de l'éthanolamine.
(80)
La matière première, l'OE, est utilisée dans la fabrication d'autres produits chimiques ou dérivés, essentiellement des éthylènes glycoles et plus particulièrement le monoéthylèneglycol (MEG). Les capacités d'OE se limitent à quelques endroits du monde seulement, compte tenu de la nature hautement explosive et toxique de cette matière. Elles font l'objet de réglementations spécifiques en matière d'environnement, de santé, de sécurité et de défense. En conséquence, l'affectation de l'OE dépend des prix sur le marché de ses dérivés.
(81)
Traditionnellement, les niveaux de prix étaient d'une certaine manière, hiérarchisés: le prix de l'éthylène était supérieur à celui du MEG et le prix de l'éthanolamine était plus élevé que ceux de l'éthylène et du MEG. Néanmoins, depuis la fin 2003, les prix du MEG dans la communauté ont considérablement augmenté pour s'établir au dessus des prix de l'éthylène et même, à certaines périodes, au-dessus de ceux de l'éthanolamine. Par conséquent, l'OE a été de plus en plus réorienté vers la production de MEG, créant une relative rareté de l'OE sur le marché et contribuant, dans le même temps, au maintien des prix de l'éthanolamine à un niveau relativement élevé.
(82)
Toutefois, les pays du Moyen-Orient mènent actuellement des recherches en vue d'obtenir des capacités d'éthylène glycol à base de naphte. De nouvelles capacités de production de MEG devraient être opérationnelles à court terme au Koweït (avec la participation de Dow Chemical), en Arabie saoudite et en Iran. Le naphte étant un produit pétrolier, ces pays bénéficieront d'un avantage comparatif évident en termes de coût. Il est raisonnable de s'attendre à une baisse du prix du MEG à court terme. De même, les producteurs américains devraient avoir moins de débouchés commerciaux pour le MEG, notamment en Asie, où les activités chinoises liées au textile et au polyester accaparent déjà plus de 30 % de la consommation mondiale. Ce serait plus particulièrement le cas d'un des producteurs exportateurs n'ayant pas coopéré à l'enquête, qui est actuellement un important exportateur de MEG vers l'Asie. Par conséquent, les producteurs américains augmenteraient probablement leur production d'éthanolamine. Cette hausse de la production exercerait une pression à la baisse sur les prix et les obligerait à rechercher d'autres clients hors du marché intérieur américain, et donc à recourir au marché communautaire.
(83)
Compte tenu de la situation stable actuelle de l'industrie communautaire, la probabilité d'une réapparition du préjudice provoquée par une pression à la baisse sur les prix dépend également de l'ampleur de ladite baisse et de l'évolution d'autres facteurs, tels que le coût de production et la possibilité de répercuter les hausses de prix sur les clients. À cet égard, la situation, telle qu'elle se présentait après la période d'enquête, a été examinée.
(84)
Des données supplémentaires ont été recueillies pour s'assurer que les conclusions tirées de l'analyse de la période considérée, et plus particulièrement la période d'enquête, conservaient toute leur validité pendant le second semestre 2005 et les cinq premiers mois de 2006.
(85)
Pendant le second semestre 2005, les prix sur le marché communautaire de tous les types d'éthanolamine ont continué de progresser, dans une fourchette de 11,4 % et 14,7 %. La hausse du prix moyen sur le marché américain a même été plus prononcée (+ 22 %). Les pénuries occasionnelles constatées sur le marché intérieur américain étaient essentiellement dues aux dégâts causés par le passage d'un ouragan en Louisiane.
(86)
Cette tendance s'est confirmée au cours des cinq premiers mois de l'année 2006, mais à un rythme considérablement plus faible: les prix ont enregistré une hausse comprise entre 2,8 % et 4 % sur le marché communautaire, et de 9,9 % sur le marché intérieur américain, indiquant ainsi une résolution progressive des problèmes locaux opérationnels et liés aux dommages.
(87)
Par rapport à la situation qui prévalait pendant la période d'enquête, les prix pétroliers ont considérablement augmenté au cours du second semestre 2005 et étaient en moyenne 30 % plus élevés, renchérissant davantage encore le coût du naphte, dont le début de la hausse remonte à la seconde moitié de la période d'enquête (premier semestre 2005). Les prix à l'importation des produits américains vers la Communauté semblent s'adapter moins rapidement à la hausse des prix des matières premières, en partie en raison de l'ajustement plus lent des prix contractuels. Cette lenteur s'explique également par un effort des producteurs américains visant à préserver leurs parts de marché, mais également par le fait que leurs unités de production utilisent le gaz et non le naphte, les hausses des prix du gaz intervenant après celles des prix du naphte.
(88)
Les prix pétroliers ont continué, en moyenne, à progresser de 10 % pendant les cinq premiers mois de 2006 et ont pesé sur la rentabilité de l'industrie communautaire en raison du fléchissement observé de la croissance des prix de vente.
(89)
L'enquête sur les événements postérieurs à la période d'enquête semble révéler un tournant dans l'évolution du marché communautaire de l'éthanolamine. Les prix de vente semblent avoir atteint un plafond et, pour certains types d'éthanolamine, accusent un faible recul. Selon certaines informations, une hausse du coût de production ne se traduira pas aisément par une hausse des prix de vente au client. Néanmoins, il est difficile d'évaluer, aujourd'hui, dans quelle mesure la hausse du coût de production et la pression à la baisse sur la rentabilité entraîneraient une situation préjudiciable pour l'industrie communautaire, à moyen terme.
(90)
En cas d'abrogation des mesures, il existe, à court terme, une probabilité de hausse significative des importations américaines, qui font l'objet d'un dumping, vers la Communauté, entraînant ainsi une pression à la baisse sur les prix.
(91)
À moyen terme, cette situation pourrait être aggravée par l'augmentation de la production d'éthanolamine aux États-Unis, en réaction à une diminution des débouchés commerciaux pour le MEG, ce qui obligerait les producteurs américains à trouver d'autres marchés de vente et, par la même, envoyer de nouveau des volumes plus importants vers le marché communautaire.
(92)
La fin apparente de la hausse des prix de vente, au début de 2006, et l'évolution contraire du coût de production due à celle des prix pétroliers semblent avoir un impact négatif sur la rentabilité de l'industrie communautaire.
(93)
Tous ces facteurs semblent indiquer qu'une réapparition du préjudice est probable. Toutefois, certaines des conclusions susmentionnées reposent sur des événements qui interviendront vraisemblablement à moyen terme.
G. INTÉRÊT DE LA COMMUNAUTÉ
1. Observation préliminaire
(94)
Conformément à l'article 21 du règlement de base, la question de savoir s'il serait dans l'intérêt général de la Communauté de maintenir les mesures antidumping actuellement en vigueur a été examinée. L'évaluation de l'intérêt de la Communauté reposait sur l'appréciation de toutes les parties concernées, à savoir les acteurs de l'industrie communautaire, les importateurs, les négociants, les grossistes et les utilisateurs industriels du produit considéré.
(95)
Il convient de rappeler que lors des enquêtes précédentes, l'institution des mesures n'était pas considérée comme contraire à l'intérêt de la Communauté. Par ailleurs, l'enquête actuelle constitue un réexamen au titre de l'expiration des mesures et consiste donc à analyser une situation dans laquelle des mesures antidumping sont déjà en vigueur.
(96)
Sur cette base, il a été examiné dans quelle mesure, en dépit de la conclusion relative à la probabilité de la continuation du dumping et de la réapparition du préjudice, il existait des raisons impérieuses justifiant de conclure qu'il n'est pas dans l'intérêt de la Communauté, dans ce cas particulier, de proroger les mesures.
2. Intérêt de l'industrie communautaire
(97)
Il convient de rappeler que les pratiques de dumping ont continué pendant la période d'enquête et qu'il existe une probabilité de continuation de dumping du produit considéré en provenance des États-Unis et de réapparition du préjudice pour l'industrie communautaire.
(98)
L'industrie communautaire a démontré sa viabilité et sa compétitivité, confirmées par l'évolution positive de la plupart des indicateurs économiques, notamment la rentabilité, le cash flow et le retour sur investissement. Les mesures antidumping précédemment instituées ont contribué à fixer le niveau de prix actuel sur le marché communautaire. Elles ont permis à l'industrie communautaire de renouer avec une rentabilité qui autorise un retour sur investissement suffisant, à tel point que les investissements visant à la constitution de nouvelles capacités deviennent réalisables d'un point de vue économique. Le producteur exportateur américain INEOS qui, à la suite du rachat d'Innovene, est devenu de fait un producteur communautaire, a notamment annoncé d'importants investissements dans la Communauté. La prorogation des mesures contribuerait également à maintenir la rentabilité de ce projet d'investissement. Par conséquent, il est dans l'intérêt de l'industrie communautaire de proroger les mesures adoptées contre les importations en provenance des États-Unis faisant l'objet d'un dumping.
3. Intérêt des importateurs et des négociants/grossistes
(99)
Compte tenu du défaut de coopération de l'ensemble des négociants et des grossistes, il a été conclu que l'absence ou la prorogation des mesures n'affecterait pas ces acteurs dans une large mesure. En outre, l'enquête n'a pas révélé l'existence d'importateurs non liés. Il apparaît que toutes les importations dans la Communauté du produit considéré en provenance des États-Unis transitent par des importateurs liés aux producteurs exportateurs américains.
(100)
La prorogation des mesures ne modifiera pas la situation actuelle des importateurs liés dont on sait qu'ils ont réalisé des bénéfices pendant la période d'enquête, selon des marges conformes aux conditions de marché. Bien entendu, l'abrogation des mesures pourrait être dans l'intérêt des importateurs liés dans le cas où le niveau des prix de vente au client resterait inchangé et où les producteurs exportateurs américains n'exigeraient pas le versement de tout ou partie des marges bénéficiaires supplémentaires résultant de ces ventes, tout en fixant les prix auxquels les importateurs liés seraient autorisés à acheter l'éthanolamine.
4. Intérêt des utilisateurs industriels
(101)
En se basant sur le fait que la prorogation des mesures constituerait un deuxième renouvellement des mesures antidumping, l'intérêt des utilisateurs industriel a fait l'objet d'une attention particulière.
(102)
Seuls les utilisateurs spécialisés dans la production d'esterquats destinés aux produits assouplissants se sont fait connaître au cours de cette enquête. Un utilisateur industriel, représentant environ 14 % du total des importations américaines pendant la période d'enquête, a répondu au questionnaire. Deux autres ont fait connaître leur point de vue et ont transmis des informations sur la structure de coût relative à la fabrication des produits finis. Fabriqués sur la base de la TEA, les esterquats sont utilisés dans les produits assouplissants commercialisés par ceux qu'on appelle «les lessiviers», tels que Procter & Gamble, Unilever, Henkel, Benckiser et Colgate. Selon ces utilisateurs industriels, la hausse du prix de la TEA met leur activité en danger et il existe une pénurie sur le marché communautaire. Ces deux facteurs seraient moins pénalisants en cas d'expiration des mesures antidumping. En outre, la pérennité de la production dans la Communauté serait soi-disant menacée si la rentabilité de l'activité esterquat n'est pas améliorée.
(103)
Il a été constaté que, pendant la période d'enquête, la TEA a représenté environ 23 % du coût total de production des esterquats, soit une hausse de 22 % par rapport à 2003, qui reste toutefois globalement comparable à la situation qui prévalait en 2002, la première année de la période considérée. Après la période d'enquête, compte tenu de l'évolution observée pour le prix de la TEA, l'incidence de cette dernière sur le coût total du produit fini devrait encore se renforcer. Il est clair que la suppression des mesures antidumping allégerait, au moins à court terme, le poids du coût de la TEA en tant que matière première. Cette réduction de coût, dans l'hypothèse où une abrogation des mesures se traduirait pleinement par une baisse du prix d'achat, diminuerait le coût de la TEA d'environ 7 %. L'effet obtenu sur le coût total de fabrication des produits finis serait une réduction d'environ 1 %, ce qui améliorerait d'autant la marge de rentabilité.
(104)
Il a été constaté que la rentabilité, dans le domaine des esterquats, a chuté nettement d'environ 18 % à 8 % au cours de la période considérée. Toutefois, le recul des prix de vente des esterquats de 6 % au cours de la période considérée semble avoir été le principal facteur responsable de cette situation en provoquant une hausse de près de 10 % de l'importance relative des coûts de production dans le prix de vente. Le secteur semble subir les effets d'un transfert vers l'est, notamment en Russie, où des solutions de coûts moins élevés sont disponibles de manière générale, et plus particulièrement pour l'achat de l'autre matière première principale, «l'acide gras thalo». Ce produit d'origine bovine peut être remplacé par le «palmstyrène» végétal, dont les réserves sont plus abondantes à l'est. Par ailleurs, les lessiviers exigent, pour des raisons d'efficacité, une présence locale de leurs fournisseurs, ce qui peut constituer la principale raison d'une possible délocalisation hors du territoire de la Communauté.
(105)
Enfin, l'affirmation selon laquelle il y aurait une pénurie de TEA sur le marché communautaire a été examinée, toutefois sans pouvoir être étayée, sur la base des offres formulées par certains producteurs qui n'ont pas été acceptées par les utilisateurs concernés.
(106)
En résumé, s'il est notoire que la hausse du prix de la TEA a exercé une pression négative sur le coût de fabrication des produits finis des utilisateurs industriels qui se sont fait connaître, cette pression est plutôt limitée et la suppression des mesures antidumping ne les soulagerait que de manière marginale. D'autres facteurs, tels que le coût d'autres matières premières et les obligations imposées par les clients acheteurs des produits, ont été jugés beaucoup plus influents. Par conséquent, il a été décidé qu'une prorogation des mesures n'affecterait pas les utilisateurs industriels de manière significative.
5. Conclusion concernant l'intérêt de la Communauté
(107)
L'enquête a montré que les mesures antidumping existantes ont contribué au redressement de l'industrie communautaire. Cette dernière tirerait avantage d'une prorogation des mesures. Elle pourrait ainsi maintenir les niveaux rentables des prix actuels et réaliser des investissements supplémentaires. L'expiration des mesures mettrait en péril ce processus de redressement. Par conséquent, il est dans l'intérêt de l'industrie communautaire de maintenir les mesures.
(108)
Il ne semble y avoir aucun importateur non lié et aucun négociant/grossiste non lié ne s'est fait connaître. Toutes les importations en provenance des États-Unis sont effectuées par l'entremise de négociants liés qui, tant que les mesures ont perduré, ont réalisé des marges bénéficiaires jugées conformes au marché, pendant la période d'enquête.
(109)
Par ailleurs, il est apparu que les mesures en vigueur n'ont pas eu d'effet négatif important sur la situation économique des utilisateurs. Il ressort des informations recueillies au cours de la présente enquête que la hausse de prix, susceptible de résulter de l'institution de mesures antidumping, ne serait pas disproportionnée par rapport au bénéfice que l'industrie communautaire pourrait tirer de l'élimination des effets de distorsion des échanges causés par les importations faisant l'objet d'un dumping.
(110)
En ce qui concerne l'intérêt de la Communauté, la conclusion est donc qu'il n'y a aucune raison impérieuse de ne pas proroger les mesures antidumping actuellement en vigueur à l'encontre des importations d'éthanolamines originaires des États-Unis.
(111)
Il est par conséquent considéré comme approprié de maintenir les mesures antidumping actuelles à l'encontre des importations en provenance des États-Unis.
H. MESURES ANTIDUMPING
(112)
Toutes les parties concernées ont été informées des faits et des considérations essentiels sur la base desquels s'appuie l'intention de recommander le maintien des mesures en vigueur. Un délai leur a été accordé pour présenter leurs observations et leurs revendications concernant les informations communiquées.
(113)
L'enquête a révélé qu'il existait, dans le pays considéré, des capacités inutilisées et que les pratiques de dumping ont continué pendant la période d'enquête. La situation de l'industrie communautaire s'est améliorée au cours de la période considérée, eu égard à la plupart des facteurs de préjudice, en raison essentiellement des conditions de marché favorables à l'échelle mondiale. Quant à l'amélioration de la situation économique de l'industrie communautaire, il n'a pas pu être établi qu'un préjudice notable ait perduré. L'enquête sur la probabilité de la réapparition du préjudice a toutefois montré que plusieurs facteurs, comme les capacités inutilisées actuellement disponibles aux États-Unis, la diminution des débouchés commerciaux pour le MEG, la situation de l'éthanolamine au niveau à la fois mondial et communautaire, semblent indiquer qu'une réapparition du préjudice à moyen terme est probable.
(114)
Il s'ensuit que, conformément à l'article 11, paragraphe 2, du règlement de base, il y a lieu de maintenir les mesures antidumping applicables aux importations d'éthanolamines en provenance des États-Unis d'Amérique, instituées par le règlement (CE) no 1603/2000, modifié en dernier lieu par un avis concernant le taux du droit fixe antidumping applicable à INEOS (7). Il est par ailleurs considéré que ces mesures devraient être maintenues pour une période supplémentaire de deux ans uniquement.
(115)
D'une part, il existe une probabilité de réapparition d'un dumping préjudiciable car (i) le dumping de producteurs exportateurs américains s'est poursuivi en dépit des mesures en vigueur et (ii) on s'attend à une augmentation des importations dans la Communauté en raison de l'existence de capacités excédentaires de production de 90 000 tonnes aux États-Unis qui redeviendront opérationnelles d'ici la fin de l'année 2006 et pour lesquelles il n'y a pas de demande intérieure correspondante. De plus, le principal producteur américain, qui n'a pas participé à l'enquête, auquel les droits antidumping les plus élevés sont actuellement appliqués et qui, en cas d'expiration des mesures, aurait donc tout intérêt à retourner sur le marché communautaire, dispose du réseau de distribution nécessaire car il commercialise d'autres produits chimiques sur le marché communautaire.
(116)
D'autre part, l'excédent de capacités aux USA devrait progressivement disparaître d'ici à 2010 et l'expansion des capacités, prévue pour l'un des producteurs exportateurs américains dans la Communauté ayant participé à l'enquête, devrait être effective fin 2008, c'est-à-dire dans deux ans. Ces considérations, associées à une incertitude persistante à propos de l'impact de l'évolution des prix du pétrole sur les coûts de production et la rentabilité de l'industrie communautaire, justifient de limiter le maintien des mesures à deux ans.
(117)
Au terme de cette période de deux ans, la Commission lancera, si besoin est, ex officio une nouvelle enquête de réexamen auquel s'appliquera l'article 11 du règlement de base,
A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Il est institué un droit antidumping définitif sur les importations d'éthanolamines relevant des codes NC ex 2922 11 00 (monoéthanolamine) (code TARIC 2922110010), ex 2922 12 00 (diéthanolamine) (code TARIC 2922120010) et 2922 13 10 (triéthanolamine), originaires des États-Unis d'Amérique.
2. Le taux du droit antidumping définitif applicable au prix net franco frontière communautaire, avant dédouanement s'établit comme suit pour les produits susvisés et fabriqués par les sociétés suivantes:
Pays
Société
Droit fixe spécifique
États-Unis d'Amérique
The Dow Chemical Corporation
2030 Dow Center
Midland, Michigan 48674, USA
(code TARIC additionnel: A115)
59,25 EUR par tonne
INEOS Americas LLC
7770 Rangeline Road
Theodore, Alabama 36582, USA
(code TARIC additionnel: A145)
69,40 EUR par tonne
Huntsman Chemical Corporation
3040 Post Oak Boulevard
PO Box 27707
Houston, Texas 77056
(code TARIC additionnel: A116)
111,25 EUR par tonne
Toutes les autres entreprises
(code TARIC additionnel: A999)
111,25 EUR par tonne
3. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
4. En cas de dommage avant la mise en libre pratique des marchandises, lorsque le prix payé ou à payer est calculé proportionnellement aux fins de la détermination de la valeur en douane conformément à l'article 145 du règlement (CEE) no 2454/93 de la Commission (8), le montant du droit antidumping, calculé sur la base des montants énoncés ci-dessus, est réduit au prorata du prix effectivement payé ou à payer.
Article 2
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l'Union européenne. Il est applicable pendant une période de deux ans.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Luxembourg, le 23 octobre 2006.