NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 407/2007
ze dne 16. dubna 2007,
kterým se ukládá konečné antidumpingové clo a uvolňuje prozatímní clo uložené na dovoz některých zmrazených jahod pocházejících z Čínské lidové republiky
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství,
s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. prosince 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) (dále jen „základní nařízení“), zejména na článek 9 a čl. 10 odst. 2 uvedeného nařízení,
s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem,
vzhledem k těmto důvodům:
A. POSTUP
1. Prozatímní opatření
(1)
Dne 18. října 2006 Komise uložila nařízením (ES) č. 1551/2006 (2) (dále jen „prozatímní nařízení“) prozatímní antidumpingové clo na dovoz některých zmrazených jahod pocházejících z Čínské lidové republiky (dále jen „ČLR“).
2. Následný postup
(2)
Po uložení prozatímního antidumpingového cla na dovoz některých zmrazených jahod z ČLR byly všem účastníkům řízení sděleny všechny skutečnosti a úvahy, na kterých se prozatímní nařízení zakládalo. Všem účastníkům řízení byla poskytnuta lhůta, během níž mohli vznést k těmto záležitostem námitky.
(3)
Někteří účastníci řízení předložili písemné připomínky. Účastníkům řízení, kteří o to požádali, byla rovněž poskytnuta možnost ústního slyšení. Komise si opatřila a ověřila veškeré informace, které považovala za nezbytné. Ústní a písemné připomínky účastníků řízení byly posouzeny, a pokud byly shledány oprávněnými, byla prozatímní zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
(4)
Všichni účastníci řízení byli informováni o podstatných skutečnostech a úvahách, na jejichž základě se mělo zastavit řízení a měly se uvolnit částky zajištěné prozatímním antidumpingovým clem uloženým podle nařízení (ES) č. 1551/2006 (konečné zjištění). Účastníkům řízení byla rovněž poskytnuta lhůta, ve které mohli po tomto zjištění podat připomínky k poskytnutým informacím. Ústní a písemné připomínky účastníků řízení byly zváženy, a pokud byly shledány oprávněnými, byla prozatímní zjištění odpovídajícím způsobem upravena.
3. Účastníci řízení
(5)
Komise nadále vyhledávala všechny informace, které považovala za nezbytné pro svá konečná zjištění. Je třeba podotknout, že kromě ověřovacích návštěv, které proběhly v prostorách společností uvedených v 8. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se po zavedení prozatímních opatření uskutečnily další návštěvy na místě v prostorách následujících uživatelů a dovozců ve Společenství:
Dovozci/obchodníci
-
BS Foods BV, Gennep, Nizozemsko
-
Skogsmat AB, Karlstad, Švédsko
Uživatelé/zpracovatelé
-
Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Rakousko
-
Agrana S.A., Neuilly-sur-Seine, Francie
-
Dairy Fruits A/S, Odense, Dánsko
-
Groupe Danone, Paříž, Francie
-
Materne S.A.S., Limonest, Francie
-
Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Německo
-
Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Německo
-
Yoplait France S.A.S., Boulogne, Francie
4. Období šetření
(6)
Je třeba připomenout, že období šetření dumpingu a újmy (dále jen „období šetření“) trvalo od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005. Přezkum vývojových tendencí pro analýzu újmy se týkal období od 1. ledna 2002 do konce období šetření (dále jen „posuzované období“).
(7)
Jeden účastník řízení zpochybnil vhodnost zvoleného období šetření a tvrdil, že rok 2005 nebyl reprezentativním rokem, jelikož dovozní ceny v tomto roce byly mimořádně nízké. Výběr období šetření byl však proveden v souladu s čl. 6 odst. 1 základního nařízení, který stanoví, že by období šetření mělo zpravidla odpovídat období nejméně šesti měsíců bezprostředně před zahájením řízení. Žádné údajné zvláštnosti týkající se roku 2005 proto nebyly při výběru období šetření vzaty v úvahu, ale byly zkoumány v analýze příčinných souvislostí.
(8)
Na základě výše uvedeného se období šetření podrobně popsané v 11. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzuje.
5. Dotčený výrobek a obdobný výrobek
(9)
Je třeba připomenout, že ve 13. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byl dotčený výrobek definován jako jahody, též vařené ve vodě nebo v páře, zmrazené, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, pocházející z Čínské lidové republiky, v současné době zařaditelné pod kódy KN 0811 10 11, 0811 10 19 a 0811 10 90.
(10)
Někteří účastníci řízení trvali na tom, že v použití a kvalitě různých druhů zmrazených jahod existují významné rozdíly. Ze stejného důvodu tvrdili, že zmrazené jahody čínského původu nebyly srovnatelné s jahodami, které pocházejí z výrobního odvětví Společenství.
(11)
V 15. bodě odůvodnění prozatímního nařízení bylo uvedeno, že šetření ukázalo, že i přes rozdíly v odrůdě, jakosti, velikosti a následném zpracování sdílejí všechny druhy dotčeného výrobku, jakož i zmrazené jahody vyrobené a prodávané na trhu Společenství výrobním odvětvím Společenství, tytéž základní fyzikální a biologické vlastnosti a v podstatě se používají pro tytéž účely. Byly proto považovány za jeden jediný výrobek. Vzhledem k tomu, že tito účastníci řízení nepředložili žádné dodatečné důkazy svých tvrzení a žádné nové skutečnosti nevyšly najevo, toto tvrzení se zamítá.
(12)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné jiné připomínky týkající se definice výrobku a obdobného výrobku, se obsah a prozatímní závěry 12. až 16. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
B. DUMPING
1. Status tržního hospodářství
(13)
Nebyly obdrženy žádné připomínky, které by mohly pozměnit zjištění o statusu tržního hospodářství. Zjištění uvedená v 17. až 26. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
2. Individuální zacházení
(14)
Tři vyvážející výrobci, kterým nebylo přiznáno individuální zacházení, namítali, že by se toto rozhodnutí mělo přezkoumat. Je třeba připomenout, že tyto tři dotčené společnosti nesplnily kritéria b) a e) podle čl. 9 odst. 5 základního nařízení. Kritérium b) vyžaduje, aby byly svobodně stanoveny vývozní ceny a množství a podmínky prodeje. Podle kritéria e) by zasahování státu nemělo být takové, aby dovolovalo obcházení opatření, jsou-li jednotlivým vývozcům poskytnuty individuální celní sazby.
(15)
Žádný z argumentů, které vznesly tři dotyčné společnosti, nemohl pozměnit rozhodnutí učiněná v prozatímní fázi. Zejména bylo zjištěno, že dotčené společnosti byly vystaveny státnímu zásahu, který je omezoval ve svobodném stanovení vývozních množství (kritérium b)).
(16)
Kromě toho státní zasahování rovněž existovalo v míře, která by pravděpodobně vedla k obcházení opatření, pokud by jednotlivým vývozcům byly poskytnuty individuální celní sazby (kritérium e)).
(17)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné jiné připomínky týkající se zjištění ohledně individuálního zacházení, se zjištění uvedená ve 27. a 28. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
3. Běžná hodnota
(18)
Po zveřejnění prozatímních opatření nebyly obdrženy žádné připomínky, které by mohly pozměnit rozhodnutí o použití Turecka jako srovnatelné země. Toto rozhodnutí se proto potvrzuje. Je třeba připomenout, že za účelem stanovení běžné hodnoty byly upraveny tuzemské ceny tureckých jahod, aby se zohlednila jejich vyšší jakost ve srovnání s čínskými jahodami (viz 39. a 44. bod odůvodnění prozatímního nařízení).
(19)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné jiné připomínky vztahující se ke zjištěním o běžné hodnotě, se zjištění uvedená ve 29. až 42. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
4. Vývozní cena
(20)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné jiné připomínky vztahující se ke zjištěním o vývozní ceně, se zjištění uvedená ve 43. bodě odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
5. Srovnání
(21)
Odkazuje se na 44. bod odůvodnění prozatímního nařízení. Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné připomínky, které by mohly pozměnit zjištění v uvedeném bodě odůvodnění, se prozatímní zjištění potvrzují.
6. Dumpingové rozpětí
(22)
S ohledem na výše uvedené jsou konečně stanovená dumpingová rozpětí, která byla vyjádřena jako procento ceny CIF na hranici Společenství před proclením, tato:
Yantai Yongchang Foodstuff 0 %
Dandong Junao Foodstuff 31,1 %
Všechny ostatní společnosti 66,9 %
C. ÚJMA
1. Produkce Společenství
(23)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné připomínky, se prozatímní zjištění týkající se celkové produkce Společenství, jak jsou uvedena v 51. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzují.
2. Definice výrobního odvětví Společenství
(24)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné připomínky, se definice výrobního odvětví Společenství, jak je uvedena v 52. a 53. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje.
3. Výběr vzorků pro účely posouzení újmy
(25)
Je třeba připomenout, že s ohledem na velký počet výrobců zmrazených jahod ve Společenství byl pro posouzení újmy vybrán vzorek osmi výrobců. Jeden účastník řízení tvrdil, že vzorek výrobců Společenství nebyl reprezentativní, jelikož všichni vybraní výrobci Společenství sídlí v Polsku. Mělo se za to, že vzorek založený na největším objemu produkce by měl rovněž zohledňovat zeměpisnou polohu výrobce, aby byl reprezentativní.
(26)
Mělo by se připomenout, že z 54. bodu odůvodnění prozatímního nařízení vyplývá, že výběr vzorku byl proveden v souladu s čl. 17 odst. 1 základního nařízení, který stanoví, že vzorek může být vybrán na základě největšího reprezentativního objemu produkce, který lze přiměřeně vyšetřit v dané lhůtě.
(27)
Výběr vzorku podle této metody by proto musel v první řadě zohledňovat reprezentativnost z hlediska objemu produkce. Nevyžaduje se, aby vzorek rovněž zahrnoval určité zeměpisné zastoupení. Mohlo by se jednat o pomocnou úvahu, ale zjevně tomu tak být nemusí.
(28)
Mimoto by vzhledem k tomu, že produkce zmrazených jahod je ve velké míře soustředěna v Polsku, nejen z hlediska objemu, ale také z hlediska počtu výrobců, úvahy o zeměpisné poloze v tomto případě nebránily výběru vzorku, který se skládá pouze z polských výrobců. Tento argument se tudíž zamítá.
(29)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné jiné připomínky, se výběr vzorku pro účely újmy, jak je stanoven v 54. a 55. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje.
4. Spotřeba Společenství
(30)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné připomínky, se výpočet spotřeby Společenství, jak je stanoven v 56. až 59. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje.
5. Dovoz do Společenství z dotčených zemí
5.1. Objem a tržní podíl dotčeného dovozu
(31)
Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné připomínky, se výpočet objemu a tržního podílu dotčeného dovozu, jak je uvedeno v 60. a 61. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzuje.
5.2. Dovozní ceny a podbízení
(32)
Jeden účastník řízení tvrdil, že by se k analýze podbízení musela provést úprava zohledňující kvalitativní rozdíly mezi zmrazenými jahodami vyrobenými výrobním odvětvím Společenství a vyvážejícími výrobci. Bylo však poukázáno na to, že v prozatímní fázi byly při výpočtu podbízení a prodeje pod cenou zohledněny pouze některé obchodní transakce vyvážejících výrobců. Nebylo přihlédnuto k podřadnému vývozu, protože takové výrobky nízké jakosti nevyrábělo a neprodávalo výrobní odvětví Společenství. Za těchto okolností nebyly požadované úpravy oprávněné. Vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné jiné připomínky, se dotčené dovozní ceny a zjištění týkající se cenového podbízení, jak jsou uvedeny v 62. až 64. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, potvrzují.
6. Stav výrobního odvětví Společenství
(33)
Několik účastníků řízení tvrdilo, že se v roce 2006 zvýšily ceny výrobního odvětví Společenství přibližně na 1 000 EUR za tunu a že by se tento fakt měl odrazit v analýze újmy. Mělo by se však připomenout, že se období šetření týkalo období od 1. ledna 2005 do 31. prosince 2005 a že období, v němž by se měly zkoumat vývojové tendence týkající se posouzení újmy, zahrnovalo období od 1. ledna 2002 do konce období šetření. Za těchto okolností nebyly cenové pohyby v analýze újmy zohledněny, a to v souladu s čl. 6 odst. 1 poslední větou základního nařízení. Význam tohoto zvýšení cen v roce 2006 je však posouzen níže v oddíle D. Příčinné souvislosti (51. až 54. bod odůvodnění).
(34)
Nikdo z účastníků řízení nezpochybnil číselné údaje nebo jejich výklad ve vztahu ke stavu výrobního odvětví Společenství, jak je uvedeno v 66. až 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zjištění uvedená v uvedených bodech odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
6.1. Údaje o výrobě Společenství jako celku
(35)
Nikdo z účastníků řízení nezpochybnil číselné údaje nebo jejich výklad ve vztahu k makroekonomickým údajům o výrobním odvětví Společenství jako celku uvedeným v 86. až 88. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zjištění uvedená v uvedených bodech odůvodnění prozatímního nařízení se proto potvrzují.
7. Závěr o újmě
(36)
S ohledem na výše uvedené se potvrzuje, že výrobní odvětví Společenství utrpělo podstatnou újmu ve smyslu článku 3 základního nařízení.
D. PŘÍČINNÁ SOUVISLOST
1. Připomínky účastníků řízení
(37)
Po zavedení prozatímních opatření různí účastníci řízení tvrdili, že podstatná újma, kterou výrobní odvětví Společenství utrpělo, byla způsobena jinými činiteli. Řadou takových tvrzení se již náležitě zabývalo prozatímní nařízení. Všechny nové argumenty jsou podle potřeby posouzeny níže.
2. Dopad dovozu ze třetích zemí
(38)
Bylo namítnuto, že dovoz z Maroka, který mohl být příčinou újmy, nebyl dostatečně posouzen. Jeden účastník řízení zpochybnil výklad číselných údajů podle 99. bodu odůvodnění prozatímního nařízení a naznačil, že marocká cena účtovaná během období šetření byla nižší než vyrovnaná cena výrobního odvětví Společenství. Bylo tvrzeno, že k újmě přispěla právě tato skutečnost.
(39)
Je třeba připomenout, že tabulka obsažená v 99. bodě odůvodnění prozatímního nařízení ukazuje, že marocká cena byla trvale mnohem vyšší než cena výrobního odvětví Společenství. Maročtí vývozci byli rovněž ovlivněni čínským vývozem za nízké ceny, a museli tedy reagovat snížením cen účtovaných Společenství. To potvrzuje snižující se objem dovozu zmrazených jahod pocházejících z Maroka. Tento argument proto musel být odmítnut.
3. Dopad kolísání měny
(40)
Během období šetření zlotý oproti euru devalvoval. Někteří účastníci řízení tvrdili, že snížení cen, k němuž došlo ve výrobním odvětví Společenství, by se zdálo méně prudké, kdyby byly výpočty analyzovány ve zlotých, a nikoli v eurech. V letech 2004 a 2005 zlotý skutečně kolísal, a to přibližně o 10 %. Při posuzování vývojových tendencí cen Společenství mezi těmito dvěma roky činil pokles ceny v eurech 35 %.
(41)
S ohledem na rozdíl mezi kolísáním měny v hodnotě přibližně 10 % a poklesem ceny, který dosáhl 35 %, nelze devalvaci zlotého oproti euru považovat za hlavní příčinu poklesu cen výrobního odvětví Společenství. Tento argument proto musel být odmítnut.
4. Dopad údajných strukturálních nesrovnalostí nebo spekulativních obchodních rozhodnutí, která učinilo výrobní odvětví Společenství
(42)
Někteří účastníci řízení dále rozvinuli argument, kterým se již zabývalo prozatímní nařízení ve 106. až 110. bodě odůvodnění, že újma byla způsobena vlastním přičiněním kvůli špatným obchodním rozhodnutím a strukturálním potížím, jimž čelilo výrobní odvětví Společenství. Mělo se tudíž za to, že tato tvrzení podpoří zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o situaci v odvětví bobulovin a třešní a višní určených ke zpracování a připojený pracovní dokument zaměstnanců na totéž téma (3), jakož i usnesení Evropského parlamentu o situaci týkající se bobulovin a třešní a višní určených ke zpracování přijaté dne 12. října 2006 (4).
(43)
Mělo by se poznamenat, že Komise vzala v úvahu tuto zprávu ve svých prozatímních zjištěních, jak dokládá odkaz ve 138. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Zatímco tato zpráva a usnesení poskytují důležité informace o odvětví červeného ovoce ve Společenství, mělo by se vzít v úvahu, že se oba tyto dokumenty zaměřují na problémy, jimž čelí spíše pěstitelé čerstvých jahod než výrobní odvětví Společenství (mrazírny). V každém případě ani zpráva, ani usnesení nedocházejí k závěru, že by problémy, jimž čelí výrobní odvětví Společenství, byly způsobeny strukturálními nedostatky samého výrobního odvětví Společenství.
(44)
Dále se tvrdilo, že přistoupení Polska k EU vedlo k přemístění polské pracovní síly do zemí s vyššími mzdami, což výrobnímu odvětví přineslo další problémy v podobě zvýšených mzdových nákladů na domácím trhu. Rovněž se mělo za to, že následkem nových omezení na hranicích by se výrobní odvětví Společenství již déle nemohlo spoléhat na levnější pracovní sílu ze sousedních třetích zemí. Tvrdilo se, že tento vývoj měl závažné negativní dopady na výrobní odvětví, které je náročné na pracovní sílu.
(45)
Tento vývoj mohl vést ke zvýšení mzdových nákladů pěstitelů. Toto možné zvýšení se však přímo týká nákladů zemědělců, a nikoli nákladů výrobního odvětví Společenství (mrazíren). Proto mezi zvýšenými náklady pěstitelů a náklady výrobního odvětví Společenství existuje pouze částečná souvislost. Kromě toho podle zprávy Komise a pracovního dokumentu uvedeného v 42. bodě odůvodnění by se zdálo, že navzdory zvýšení výrobních nákladů se po přistoupení Polska k Evropské unii prodejní ceny čerstvých jahod spíše snížily než zvýšily. Vezmeme-li úvahu, že prodejní ceny klesly, zvýšení nákladů, jemuž čelili pěstitelé čerstvých jahod, nemohlo mít vliv na výrobní odvětví Společenství. Tento argument je proto třeba odmítnout.
(46)
Jeden účastník řízení tvrdil, že investice a restrukturalizace provedené výrobním odvětvím Společenství za účelem zlepšení efektivity měly nepříznivý vliv na jeho ziskovost a hotovostní toky. Ani veškeré investiční náklady výrobního odvětví Společenství nemění nic na skutečnosti, že ceny během období šetření významně klesly až na úroveň způsobující újmu a že právě nízké ceny měly zdaleka ten největší dopad na ziskovost výrobního odvětví Společenství. Provedené investice ve skutečnosti přispěly k větší efektivitě výrobního odvětví Společenství, jak je uvedeno v 81. bodě odůvodnění prozatímního nařízení. Tento argument je proto třeba odmítnout.
(47)
Kromě toho se tvrdilo, že újmu, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství, si toto odvětví způsobilo samo, protože kvalita produkce byla nižší než kvalita produkce pocházející ze Španělska a Kalifornie. Za tímto účelem by se mělo poznamenat, že jak Španělsko, tak i Kalifornie produkují plodiny především pro trh s čerstvým ovocem. Mimoto neexistovaly žádné známky toho, že výrobní odvětví Společenství ztratilo tržní podíl v porovnání s těmito producenty. Dovoz zmrazených jahod z USA činil během období šetření méně než 200 tun a nemohl mít žádný podstatný dopad na ziskovost výrobního odvětví Společenství. Tento argument je proto třeba odmítnout.
(48)
V každém případě, pokud jde o údajné strukturální nedostatky výrobního odvětví Společenství, neexistuje žádný důkaz těchto nedostatků na straně výrobního odvětví Společenství. Tato tvrzení je proto třeba odmítnout. Závěry, k nimž se došlo ve 106. až 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, se proto potvrzují.
5. Újma způsobená vlastní vinou následkem úrovní cen stanovených výrobním odvětvím Společenství
(49)
V souvislosti s obviněním ze spekulativních obchodních rozhodnutí výrobního odvětví Společenství, jak je uvedeno ve 108. a 110. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, jeden účastník řízení tvrdil, že ceny na trhu Společenství neurčoval čínský dovoz, ale především výrobní odvětví Společenství, které má největší podíl na trhu. Tento účastník řízení proto uvedl, že vývojovou tendenci poklesu cen způsobilo výrobní odvětví Společenství samé, nikoliv dumpingový čínský dovoz.
(50)
Je jasné, že si výrobní odvětví Společenství v období šetření zachovalo tržní podíl 59 %, čímž si udrželo významnou pozici, pokud jde o tržní ceny. Přestože však byl tržní podíl výrobního odvětví Společenství velký, nelze popřít, že dovoz za nízké ceny z ČLR, nabízející o 6 % nižší cenu v porovnání s cenami výrobního odvětví Společenství, měl nepříznivý dopad na tržní ceny. Tento dumpingový dovoz způsobil celkový tlak na ceny ve Společenství a také dokázal značně zvýšit svůj tržní podíl ze 4 % v roce 2002 na 20 % v období šetření. Tento argument je proto třeba odmítnout.
6. Cyklická povaha zmrazených jahod a dopad objemu sklizně
(51)
Zmrazené jahody jsou citlivým zemědělským výrobkem a šetření ukázalo, že dostupnost čerstvých jahod má pro cenu zmrazených jahod rozhodující význam. Několik účastníků řízení namítalo, že obzvláště chudá sklizeň v roce 2003 byla hlavní příčinou újmy zjištěné během období šetření. Někteří účastníci řízení také trvali na tom, že cena jahod se typicky řídí čtyřletým cyklem, podle něhož zvýšení ceny vede k nadprodukci a poté k cenovému propadu. Tvrdilo se, že se rok 2005 nacházel na nejnižší úrovni v tomto cyklu a že obzvláště nízké ceny v uvedeném roce byly způsobeny tímto přirozeným kolísáním. Kolísání ceny bylo rovněž možné sledovat v období před rokem 2002, a tento argument dále podpořilo +/- 20% zvýšení ceny, k němuž došlo v roce 2006, tj. v roce po období šetření.
(52)
Další analýza cen zmrazených jahod mimo dotčené období skutečně ukázala, že ke kolísání cen rovněž docházelo během značného časového období před rokem 2002. Například během kampaně v roce 2001 vedla bohatá sklizeň k velmi nízkým cenám. Tyto nízké ceny poté vedly ke snížení produkce zmrazených jahod v následujících letech a umožnily, aby se nato ceny samy stabilizovaly. Analýza vývojových tendencí podporuje tvrzení, že ceny dotčeného výrobku se řídí cyklickým modelem, na který má velký vliv počasí a velikost úrody.
(53)
Je však třeba připomenout, že se objem dovozu z Číny zvýšil o 380 % v cenách, které se snížily o 38 % během posuzovaného období, a že to mělo významný dopad na finanční situaci výrobního odvětví Společenství, které ohlásilo neudržitelné ztráty.
(54)
Třebaže toto přirozené kolísání cen zmrazených jahod a dopad velikosti sklizně měly určitě významný dopad na ceny výrobního odvětví Společenství, nelze tyto faktory jako takové považovat za jedinou nebo nejvýznamnější příčinu újmy utrpěné výrobním odvětvím Společenství.
7. Závěr o příčinné souvislosti
(55)
Podle závěrů v 97. a 98. bodě odůvodnění prozatímního nařízení šetření ukázalo, že mezi dumpingovým dovozem z ČLR a újmou zjištěnou ve výrobním odvětví Společenství existuje příčinná souvislost.
(56)
Šetření rovněž ukázalo, že mezi cenami výrobního odvětví Společenství a kolísáním cen existuje vzájemný vztah související s cyklickou povahou a sezónními rozdíly ve sklizni. Tento závěr podporují údaje získané před uvažovaným obdobím a během něj, jakož i vývoj po období šetření.
(57)
I když tyto cyklické změny mohly zhoršit finanční situaci výrobního odvětví Společenství, nemohou být propad cen výrobního odvětví Společenství a negativní tendence zjištěná v analýze stavu výrobního odvětví Společenství, jak je popsán v 66. až 85. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, přisuzovány pouze „modelu přirozeného kolísání“. Analýza vlivu cyklické povahy výrobku a velikost sklizně tedy nepodporují argument, že tyto faktory byly dostatečně významné, aby narušily příčinnou souvislost mezi dumpingovým dovozem a újmou, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
(58)
Na základě výše uvedeného a vzhledem k tomu, že nebyly obdrženy žádné jiné připomínky, pokud jde o příčinnou souvislost, se závěry 113. až 114. bodu odůvodnění prozatímního nařízení potvrzují.
E. ZÁJEM SPOLEČENSTVÍ
1. Hlavní úvahy
(59)
Byla analyzována otázka, zda s ohledem na připomínky a doplňující faktory, které předložili účastníci řízení po zavedení prozatímních opatření, zůstaly v platnosti závěry o tom, že uložení opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství, neboť se v prozatímní fázi vymezení zájmu Společenství zakládalo na posouzení všech různých dotčených zájmů, tj. zájmů výrobního odvětví Společenství, dovozců, zpracovatelů, uživatelů a pěstitelů.
(60)
Komise se obrátila na značný počet dotčených subjektů, aby získala jejich stanoviska. Kromě výrobního odvětví Společenství byli vyslyšeni zástupci všech významnějších uživatelských značek na trhu a sdružení zastupující zájmy uživatelů a dále byla provedena dodatečná ověření na místě.
2. Zájem výrobního odvětví Společenství a odběratelského odvětví
(61)
V přípravné fázi šetření se ukázalo, že produkci Společenství zpracovává velký počet výrobců v mrazírenském odvětví, které zaměstnává přibližně 2 700 osob pro výrobu a prodej dotčeného výrobku. Mezi situací v mrazírenství a situací pěstitelů, kteří dodávají jahody, existuje také částečná souvislost vzhledem k tomu, že tito pěstitelé pěstují pouze ten druh jahod, který je určen k zmrazení, a že mrazírny jsou jediným trhem pro uvedený výrobek.
(62)
Je třeba připomenout, že výrobci Společenství utrpěli v posuzovaném období značnou újmu a vykázali ztráty ve výši 12,5 % jako důsledek dumpingového dovozu. Tyto ztráty byly vykázány bez ohledu na skutečnost, že výrobní odvětví Společenství snížilo náklady snížením cen, které platilo pěstitelům za čerstvé jahody. Ceny placené za čerstvé jahody byly nižší než výrobní náklady pěstitelů, a byly proto z dlouhodobého hlediska neúnosné jak pro pěstitele, tak pro výrobní odvětví Společenství. Pokud by ceny zmrazených jahod klesly pod úroveň nezpůsobující újmu, důsledky by byly dvojí. Výrobní odvětví Společenství by utrpělo finanční ztráty, ale riskovalo by i vyčerpání zásob čerstvých jahod v dlouhodobé perspektivě, neboť ceny, které by bylo schopno platit pěstitelům, by byly tak nízké, že pěstitelé by riskovali obchodní výpadek. Je třeba připomenout, že odhadovaný počet komerčních výrobců čerstvých jahod v Polsku byl v roce 2002 96 700, z nichž přibližně 80 000 se věnovalo pěstování jahod pro další zpracování. I když je možné, že tento počet poklesl v důsledku konsolidace odvětví, je přesto jasné, že pěstování jahod je důležitou hospodářskou činností pro velký počet zemědělských hospodářství v Polsku. Je tvrzeno, že pěstování jahod v Polsku má klíčový význam pro řadu regionů v zemi, pro které je jinak typická vysoká nezaměstnanost, a že nezavedení opatření by úroveň nezaměstnanosti ještě zvýšilo. Je rovněž tvrzeno, že tito pěstitelé nemohou přejít na výnosnější plodiny, neboť půdní podmínky v těchto oblastech jsou vhodné převážně pro pěstování jahod.
(63)
Jak bylo uvedeno v prozatímním rozhodnutí (139. bod odůvodnění), byly ceny placené pěstitelům od roku 2004 tak nízké, že výrobní náklady nebyly pokryty.
(64)
Kromě toho, jak uváděla zpráva Komise uvedená v 42. bodě odůvodnění, jsou polští pěstitelé jahod segmentovaným výrobním odvětvím a není pravděpodobné, že by se mohli dostat na jiné trhy, než je místní mrazírna. Následkem toho by zhoršující se finanční situace mrazírenského průmyslu měla podstatný dopad na pěstitele. Skutečnost, že se po období šetření tržní ceny zvýšily znovu na úroveň nezpůsobující újmu a že se čínská úroveň dovozu snížila, může zpochybňovat nutnost opatření pro nápravu situace výrobního odvětví Společenství, ale nic nenaznačuje, že by tento nárůst byl stálý nebo dokonce dlouhodobý.
(65)
Za těchto okolností je jasné, že by výrobní odvětví Společenství a pěstitelé měli prospěch z přijetí antidumpingových opatření a že by tato opatření mohla mít stabilizující účinek na trh Společenství. Ceny zmrazených jahod by se nesnížily následkem dovozu jahod pocházejících z ČLR. Výrobci Společenství by tudíž byli schopni zvýšit své ceny a získat odpovídající ziskové rozpětí. To by mělo se vší pravděpodobností kladný vliv na odběratele. Došlo se proto k závěru, že uložení opatření by bylo v zájmu výrobního odvětví Společenství a jeho dodavatelů, pěstitelů jahod.
3. Zájem nezávislých dovozců
(66)
Vedle zjištění v přípravné fázi šetření navštívila Komise dva další dovozce dotčeného výrobku. Tito dovozci dovážejí dotčený výrobek z ČLR, ačkoliv každý z nich také obchoduje s jahodami vyprodukovanými v EU, což představuje 50 až 60 % jejich nákupů. Je však třeba vzít v úvahu, že obchodování se zmrazenými jahodami je pouze součástí jejich obchodních činností a činí 30 až 50 % z celkového obratu. Jejich dovoz z ČLR představuje přibližně 14 % celkového dovozu dotčeného výrobku. Dovozci jsou proto považováni za reprezentativní. Oba dovozci vyjádřili nesouhlas s antidumpingovými opatřeními. Šetření ukázalo, že s ohledem na to, že se poptávka po jahodách řídí preferencemi spotřebitelů, na něž nebude mít vliv uložení antidumpingových opatření, poptávka po zmrazených jahodách se pravděpodobně nezmění. Je proto nepravděpodobné, že by na dovozce měly dopad vyšší ceny, jelikož by mohli pokračovat v dovozu stejných množství jako dříve a byli by se vší pravděpodobností schopni přesunout podstatnou část dodatečných nákladů na zmrazené jahody na uživatele. To potvrzuje skutečnost, že dřívější cenové rozdíly neměly vliv na prodejní cenu a zisková rozpětí dovozců, protože zůstaly dosti stálé.
(67)
Prozatímní závěr učiněný v prozatímním nařízení, tj. že se neočekává, že dopady zvýšených dovozních nákladů na dovozce budou významné, se potvrzuje.
4. Zájem uživatelů a spotřebitelů
4.1. Úroveň spolupráce
(68)
Jak bylo uvedeno ve 127. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, odpověď od uživatelů a zpracovatelů byla na začátku omezená. V přípravné fázi řízení se Komise setkala s potížemi se sběrem a ověřováním údajů, které by odůvodnily tvrzení uživatelského odvětví. Po vyhlášení prozatímního nařízení proto Komise obnovila své úsilí o povzbuzení spolupráce. Doplňující ověřovací inspekce na místě se konaly v prostorách osmi uživatelských společností. Při těchto inspekcích bylo možné získat informace, které byly užitečné pro posouzení dopadu, od pěti společností. Byly shromážděny dodatečné informace a údaje. Útvary Komise s těmito doplňujícími informacemi provedly novou analýzu možných dopadů, které by uložení opatření mohlo mít na uživatele Společenství.
(69)
Jeden účastník řízení namítal, že na tuto spolupráci by se neměl brát ohled, protože informace nebyly předloženy ve lhůtách stanovených v oznámení o zahájení řízení. V tomto ohledu je třeba zaznamenat, že spolupracující společnosti o sobě daly vědět a předložily připomínky k prozatímním opatřením v souladu s pravidly stanovenými v základním nařízení.
(70)
Informace ověřené na místě se týkají přibližně 9 % celkové úrovně spotřeby Společenství. Kromě toho byla zastoupena různá uživatelská odvětví: výrobci jahodových přípravků používaných jako přísada do jiných výrobků (např. jogurtů), výrobci jogurtů a výrobci jahodových džemů. Konečně spolupracující sdružení zastupovala přibližně 80 % spotřeby zmrazených jahod ve Společenství. Uznání této úrovně reprezentativnosti je ve shodě s praxí. Argument týkající se malé reprezentativnosti je proto třeba odmítnout.
4.2. Cenový dopad opatření
(71)
Uživatelské odvětví prohlašovalo, že by Komise měla vyhodnotit dopad opatření nejen na základě analýzy možného cenového zvýšení u dovážených čínských jahod. Opatření by měla širší dopad na trh včetně zmrazených jahod z jiných zdrojů.
(72)
Hlubší šetření skutečně ukázalo, že opatření velmi pravděpodobně vyvolají obecnější cenový nárůst, který se nebude omezovat na nařízené clo ve výši 34,2 % (úroveň prozatímního cla) pro čínské jahody. Pravděpodobně také povede k nárůstu cen u výrobního odvětví Společenství, a to asi o 19 % až na vypočítanou úroveň nezpůsobující újmu. Toto celkové zvýšení cen by se skutečně zdálo nevyhnutelné, protože na rozdíl od jiných odvětví a s ohledem na omezení způsobená počasím a výsledkem sklizně by se jiné strategie, jako je rozšíření trhu z hlediska objemu, nezdály být pro výrobní odvětví Společenství alternativou. A konečně vzhledem k tomu, že výrobní odvětví Společenství společně s čínským dovozem představují přibližně 80 % spotřeby Společenství, je velmi pravděpodobné, že jiné země vyvážející zmrazené jahody do Společenství rovněž zvýší své ceny, aby se přidržely výrobců určujících cenu.
(73)
Pokud jde o činnosti uživatelů týkající se jahod, znamenalo by za těchto okolností uložení cla na úrovni stanovené v prozatímních opatřeních zvýšení nákladů na vstupy pro uživatele, a to v průměru přibližně o 6 %. Poměrně mnoho uživatelů by skutečně bylo zatlačeno do situace způsobující ztrátu. Závěry se týkaly činností souvisejících s jahodami, jelikož se šetření zaměřuje na zmrazené jahody jako na dotčený výrobek a netýká se jiných činností dotčených společností. Kromě toho se musí za účelem provedení analýzy újmy a dumpingu zajistit, aby se porovnávaly obdobné činnosti, tj. činnosti vztahující se k šetřenému výrobku.
Tabulka níže ukazuje dopad cen ověřených uživatelů:
Společnost
Skutečný zisk (období šetření) 2005 (5)
Zisk na základě roku 2005 (období šetření), pokud se ceny jahod všech původů zvýší v souladu se vzorcem uvedeným v 74. bodě odůvodnění a pokud se ceny při dalším prodeji nezmění (5)
Zisk, jak je uveden v předchozím sloupci, ale na základě ohlášených skutečných (nebo zvýšených) cen při dalším prodeji na rok 2006 (5)
Podíl jahodových výrobků na celkovém obratu společnosti (2005)
Celková ziskovost společnosti (2005)
Společnost A
Mezi + 2 % a + 4 %
Mezi - 4 % a - 6 %
Mezi - 3,0 % a - 5,0 %
Mezi 25 % a 30 %
Mezi + 2,5 % a + 5,0 %
Společnost B
Mezi + 1,0 % a + 2,5 %
Mezi - 1,0 % a - 2,5 %
Přibližně 0 %
Mezi 12 % a 17 %
Mezi + 4,0 % a + 5,5 %
Společnost C
Přibližně 0 %
Přibližně - 1 %
Mezi + 2 % a + 4 %
Mezi 5 % a 10 %
Přibližně 0 %
Společnost D
Mezi + 12,0 % a + 14,0 %
Mezi + 4 % a + 8,0 %
Mezi + 3,0 % a + 5,0 %
Mezi 10 % a 15 %
Mezi + 5,0 % a + 8,0 %
Společnost E
Mezi + 3,0 % a + 5,0 %
Mezi - 4,0 % a - 6,0 %
Mezi - 7,0 % a - 9,0 %
Mezi 18 % a 23 %
Přibližně 1 %
(74)
Zvýšením cen jahod by byli pravděpodobně nejvíce ovlivněni spolupracující výrobci jahodových přípravků a džemů. To je způsobeno skutečností, že relativní význam jahod v receptech pro džemy je mnohem vyšší než význam dalších přísad. Pro dotčené společnosti by zhoršení ziskového rozpětí bylo v řádu 7 až 8 procentních bodů, které by dvěma z nich přineslo ztráty ve výši přibližně 5 %.
(75)
Pro spolupracující výrobce jogurtů je relativní význam ceny jahod v rámci jejich výrobních nákladů menší, jelikož cena mléčných výrobků se připočítává do výpočtu ceny receptu. Nicméně bylo zjištěno, že jejich ziskové rozpětí bylo v průměru poměrně malé. I když se tudíž celková cena výroby daného jogurtu zvýší pouze o 2 %, stačí to k tomu, aby se ze zisku ve výši 1 % stala ztráta v hodnotě přibližně 1 %.
(76)
Následkem toho dopad opatření na uživatelské odvětví, pokud jde o zvýšení ceny, bude pravděpodobně větší, než se odhadovalo v analýze vedoucí k prozatímním opatřením. Jak je ovšem uvedeno níže v oddíle 4.4., bude tento dopad na ceny z dlouhodobého hlediska pravděpodobně menší.
4.3. Neschopnost přesunout zvýšení nákladů v odbytovém řetězci
(77)
Jedno uživatelské sdružení tvrdilo, že by cla poškodila mezinárodně konkurenceschopné uživatele zmrazených jahod sídlící ve Společenství. Prohlašovalo, že cla není možné přesunout na jejich zákazníky (maloobchodníky a velkoobchodníky), protože mnozí uživatelé s těmito zákazníky uzavřeli dlouhodobé smlouvy s pevnými cenami. Tyto pevné ceny znamenají, že uživatelé nesou riziko za všechna další zvýšení nákladů. Mnozí uživatelé tvrdili a poskytli důkazy o tom, že jsou pod cenovým tlakem ze strany velkých maloobchodníků nebo velkoobchodníků a že je velmi obtížné ceny zvyšovat. Tvrdili, že smlouvy mezi uživateli a maloobchodníky určují ceny na období šesti měsíců až jednoho roku. Uživatelé proto tvrdí, že nebudou mít žádnou jinou možnost, než absorbovat dodatečné náklady sami. Na základě výše uvedeného je třeba uznat, že uživatelé budou muset pravděpodobně absorbovat zvýšení nákladů, alespoň v krátkodobém výhledu. Šetření ovšem ukázalo, že bez ohledu na negativní dopad opatření na ziskovost u výrobků obsahujících dotčený výrobek by celková ziskovost uživatelských společností zůstala u většiny uživatelů pozitivní.
(78)
Do té míry, do níž by bylo možné přesunout zvýšení nákladů, by to mohlo mít dopad na spotřebitelské ceny. Ovocné přípravky, zvláště jogurty, jsou skutečně součástí základní stravy velkého segmentu spotřebitelů. Jahodová příchuť je na trhu s jogurty zastoupena ze 20 až 30 %, a bez ohledu na to, že žádná spotřebitelská organizace se v tomto ohledu neozvala, nelze vyloučit, že zvýšení ceny by mohlo mít dopad na spotřebitele, alespoň ze střednědobého až dlouhodobého hlediska. Totéž platí pro džemy.
4.4. Dočasnost dopadu na uživatele
(79)
V oddíle 4.2. a 4.3. je poukázáno na to, že uložení opatření by mělo pravděpodobně dopad na náklady na vstupní materiál uživatelů, a uživatelé dále tvrdí, že toto zvýšení nákladů budou muset nést po dobu trvání smlouvy s maloobchodním sektorem sami. Lze ovšem předpokládat, že tato neschopnost přesunout případné zvýšení nákladů je dočasná, neboť trvání smluv je časově omezeno.
4.5. Dostupnost dodávek výrobního odvětví Společenství
(80)
Mnoho uživatelů mělo za to, že dodávky polských jahod odrůdy Senga sengana jsou zásadní jak co do objemu, tak co do jakosti výroby úplné škály výrobků ze zmrazených jahod. Nebezpečí zhoršení stavu výrobního odvětví Společenství by tak na ně mělo negativní dopad. Nelze vyloučit, že za stavu, kdy by polské jahody nebyly na trhu k dispozici nebo by byly k dispozici jen omezeně, by uživatelé čelili vážným problémům s nalezením alternativního zdroje dodávek za odrůdy pěstované v Polsku. Skutečně se zdá velmi nepravděpodobné, že by bylo možno nalézt takové alternativní zdroje, neboť uživatelé sami tvrdili, že takovou kvalitu jako v Polsku nelze nikde jinde nalézt. Kromě toho nelze vyloučit, že za stavu omezené hospodářské soutěže na trhu by uživatelé stejně čelili růstu cen.
5. Závěr týkající se zájmu Společenství
(81)
Šetření ukázalo, že nejen výrobci Společenství zaměstnávající přibližně 2 700 osob, ale i přibližně 80 000 pěstitelů, jejichž obživa více či méně závisí na jahodách, by mělo ze zavedení opatření prospěch.
(82)
Jak je podrobně uvedeno ve 133. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, uživatelské odvětví uvedlo, že dodávky dotčeného výrobku výrobním odvětvím Společenství jsou zásadní pro to, aby výrobci mohli zajistit úplnou škálu svých výrobků a zásobit trh kvalitními výrobky. Šetření ukázalo, že cyklická povaha suroviny pro výrobní odvětví Společenství, tj. rozdíly v úrodě jahod, mají podstatný dopad na ceny, což je potvrzeno vývojem po období šetření. Jak je však podrobně uvedeno v 74. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, ceny byly ve druhé části posuzovaného období a období šetření stlačeny tak, že výrobní odvětví Společenství bylo nuceno platit pěstitelům při nákupu čerstvých jahod ceny nižší než výrobní náklady. To vyústilo v ukončení produkce jahod u některých pěstitelů. I když ceny v roce 2006 stouply, je jasné, že dodávky čerstvých jahod výrobnímu odvětví Společenství, a potažmo i uživatelům, mohou být ohroženy, pokud se znovu objeví trend nízkých cen, jak jej lze vidět v posuzovaném období.
(83)
Hlubší šetření ukázalo, že dopad antidumpingového cla na uživatele by v tomto případě byl značný. Clo by vedlo k omezení ziskovosti nebo dokonce k finančním ztrátám u mnohých uživatelů, v některých případech dokonce ke značným ztrátám, zejména proto, že zvýšení nákladů není možné přesunout z krátkodobého hlediska na velkoobchodní nebo maloobchodní úroveň. Tento vliv je však méně zřetelný, pokud jde o celkovou ziskovost šetřených uživatelů.
(84)
Uživatelské odvětví namítalo, že právě existence smluv s pevnými cenami s uživatelským odvětvím zabraňuje zpracovatelskému odvětví, aby přesunulo zvýšení cen v případě opatření na maloobchod. Za předpokladu že tyto smlouvy platí po omezenou dobu, je ovšem třeba předpokládat, že neschopnost uživatelského odvětví přesunout zvýšení nákladů potrvá pouze šest až dvanáct měsíců.
(85)
Zdá se tedy, že uložení konečných opatření by mělo značný dopad na uživatele zmrazených jahod, avšak tento dopad bude pravděpodobně dočasný. Naopak nepříznivé účinky na výrobní odvětví Společenství a na pěstitele by byly zásadní a s trvalými důsledky, pokud by opatření nebyla uložena a propad cen by se opakoval.
(86)
Na základě výše uvedeného se tedy došlo k závěru, že neexistují přesvědčivé důvody k tomu, aby antidumpingová cla na dovoz zmrazených jahod pocházejících z ČLR nebyla uložena.
F. ULOŽENÍ KONEČNÝCH OPATŘENÍ
1. Podoba konečných opatření
(87)
Se zřetelem ke konečným závěrům, k nimž se došlo ohledně dumpingu, újmy, příčinných souvislostí a zájmu Společenství, měla by být k zabránění vzniku další újmy výrobnímu odvětví Společenství, která by byla způsobena dumpingovým dovozem, uložena antidumpingová opatření.
(88)
Antidumpingová opatření mohou mít různé podoby. I když má Komise širokou posuzovací pravomoc při volbě podoby opatření, zůstává účelem odstranění účinků dumpingu způsobujícího újmu. Prozatímním nařízením bylo zavedeno valorické clo stanovené v souladu s pravidlem o nižším clu, v rozsahu od 0 % u vyvážejícího výrobce, který má status tržního hospodářství, přes 12,6 % u vyvážejícího výrobce majícího individuální zacházení po 34,2 % u ostatních společností.
(89)
Po přijetí prozatímních opatření a jak je zdůrazněno v 51. bodě odůvodnění, cena dotčeného výrobku na trhu Společenství vzrostla v roce 2006, tedy v roce následujícím po období šetření, o +/- 20 %. Vzhledem k tomu, že dotčený výrobek je poměrně homogenní, a s cílem vyhnout se tomu, aby opatření zasáhla za těchto okolností uživatele nepřiměřeně, se má zato, že minimální dovozní cena by byla v tomto případě nejvhodnější podobou opatření. Připomíná se, že účel minimální dovozní ceny je týž jako valorického cla, tj. odstranit účinky dumpingu způsobujícího újmu. Podle této formy cla se nebude platit žádné clo za dovoz uskutečněný za cenu CIF na hranici Společenství, která odpovídá minimální dovozní ceně nebo je vyšší. Pokud se dovoz uskuteční za nižší cenu, bude se platit rozdíl mezi stávající cenou a minimální dovozní cenou.
(90)
Pokud jde o úroveň minimální dovozní ceny, byla stanovena na základě týchž zjištění, konkrétně týchž rozpětí dumpingu a prodeje pod cenou, jak je stanoveno v prozatímním nařízení.
(91)
Při stanovení minimální dovozní ceny byly zohledněny jak zjištěná dumpingová rozpětí, tak výše cel nezbytných k odstranění újmy, kterou utrpělo výrobní odvětví Společenství.
2. Úroveň odstraňující újmu
(92)
V souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení je konečné clo stanoveno na úrovni dumpingového rozpětí nebo rozpětí újmy, podle toho, které je nižší. Musela být proto stanovena cena nezpůsobující újmu nebo minimální dovozní cena nezpůsobující újmu, aby bylo možno použít toto pravidlo. Tato minimální dovozní cena nezpůsobující újmu byla poté srovnána s konkrétní minimální dovozní cenou nezpůsobující újmu společnosti, která se zakládala na běžné hodnotě upravené na čistou cenu s dodáním na hranice Společenství.
(93)
Pro účely výpočtu ceny nezpůsobující újmu musela být vzata v úvahu úroveň cel nezbytná k tomu, aby výrobní odvětví Společenství pokrylo výrobní náklady a dosáhlo zisku před zdaněním, kterého lze přiměřeně dosáhnout ve výrobním odvětví tohoto typu v průmyslovém odvětví za běžných podmínek hospodářské soutěže. Vzhledem k tomu, že nebyly žádné připomínky účastníků řízení, byly pro stanovení ziskového rozpětí 6,5 % použity tytéž úvahy, jak jsou stanoveny ve 144. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
(94)
Zmrazené jahody se dovážejí pod třemi různými kódy kombinované nomenklatury (kódy „KN“) s různou výší cla v závislosti na množství přidaného cukru nebo jiných sladidel obsažených v dováženém zboží. Aby bylo možno vzít v úvahu různé výše cla, musely být stanoveny různé minimální dovozní ceny pro jednotlivé kódy KN.
(95)
Jak bylo stanoveno ve 153. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, bylo shledáno, že jeden čínský vyvážející výrobce nevyváží za dumpingové ceny. Na vývoz této společnosti tedy nebude použito žádné antidumpingové opatření.
(96)
Ve všech ostatních případech byla minimální dovozní cena nezpůsobující újmu ve výši 684,20 EUR, kterou lze použít na veškerý čínský vývoz, shledána nižší než příslušné nedumpingové minimální dovozní ceny. Minimální dovozní cena byla proto stanovena na úrovni minimální dovozní ceny nezpůsobující újmu pro všechen ostatní vývoz z ČLR.
(97)
Pokud se dovoz na hranici Společenství uskutečňuje za cenu CIF, která se rovná minimální dovozní ceně nebo je vyšší, nebude se platit žádné clo. Naopak, pokud se dovoz uskutečňuje za ceny nižší než minimální dovozní cena, bude se platit clo odpovídající skutečně placené ceně a minimální dovozní ceně.
3. Konečný výběr prozatímních cel
(98)
Prozatímní cla ve formě valorických cel v rozsahu od 0 % do 34,2 % za dovážený výrobek, která se používala v období od 19. října 2006, by měla být uvolněna. Konečný výběr valorického cla by byl neúměrný odstranění dumpingu způsobujícího újmu, neboť ceny v tomto období byly výrazně vyšší než minimální dovozní cena.
4. Vynutitelnost minimální dovozní ceny
(99)
Systém cel podle minimální dovozní ceny může být obtížněji vynutitelný a náchylnější k nesprávné deklaraci celní hodnoty zboží než jiné podoby opatření. S ohledem na možné nebezpečí, které existuje v souvislosti s dohodami o vyrovnání v tomto tržním odvětví, je skutečně nezbytné zavést dvojitý systém opatření. Tento dvojitý systém se skládá z minimální dovozní ceny a pevného cla. V souladu s čl. 9 odst. 4 základního nařízení se pevně stanovené clo vypočítává na základě váženého průměrného rozpětí újmy, neboť bylo zjištěno, že je nižší než vážené průměrné rozpětí dumpingu. Aby bylo zajištěno skutečné dodržování minimální dovozní ceny, měli by být dovozci informováni o tom, že pokud je kontrolou po dodání zjištěno, že i) čistá cena s dodáním na hranice Společenství skutečně zaplacená prvním nezávislým zákazníkem ve Společenství (podovozní cena) je nižší než čistá cena s dodáním na hranice Společenství před proclením, jak vyplývá z celního prohlášení, a ii) podovozní cena je nižší než minimální dovozní cena, na příslušné transakce se zpětně uvalí pevně stanovené clo, ledaže by uvalení pevně stanoveného cla navíc s cenou po dodání vedlo k částce (skutečně zaplacená cena zvýšená o pevně stanovené clo), která je i nadále nižší než minimální dovozní cena. V takovém případě se použije clo odpovídající rozdílu mezi minimální dovozní cenou a podovozní cenou. Celní orgány by měly bezodkladně informovat Komisi o všech případech, kdy zjistí náznaky nesprávné deklarace zboží.
(100)
V této souvislosti a s cílem řešit vzniklé obavy hodlá Komise zavést tři konkrétní pilíře, aby zajistila trvalou platnost opatření a jejich dodržování. Za prvé se odkazuje na nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 ze dne 12. října 1992, kterým se vydává celní kodex Společenství (6), mimo jiné na článek 78, podle něhož celní orgány mohou kontrolovat obchodní doklady a jiné údaje vztahující se k dovozním nebo vývozním operacím se zbožím nebo k následným obchodním operacím s týmž zbožím. Kontrolu lze provést u deklaranta nebo jiné osoby, která se přímo nebo nepřímo obchodně podílí na uvedených operacích, nebo jiné osoby, která má v držení zmíněné doklady a údaje pro obchodní účely. Celní orgány mohou rovněž kontrolovat zboží.
(101)
Za druhé, kvůli co nejlepší ochraně proti případnému utlumení účinků opatření, zvláště mezi společnostmi ve spojení, oznamuje Komise záměr bezodkladně zahájit přezkum podle čl. 12 odst. 1 základního nařízení a může zavést registraci dovozu v souladu s čl. 14 odst. 5 základního nařízení, pokud jí bude poskytnut důkaz o takovém jednání.
(102)
Komise se bude opírat mimo jiné o informace z dozoru nad dovozem poskytované vnitrostátními celními orgány i o informace poskytované členskými státy podle čl. 14 odst. 6 základního nařízení,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
1. Ukládá se konečné antidumpingové clo na dovoz jahod, též vařených ve vodě nebo v páře, zmrazených, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, pocházejících z Čínské lidové republiky, kódů KN 0811 10 11, 0811 10 19 a 0811 10 90.
2. Sazba konečného antidumpingového cla pro společnost Yantai Yongchang Foodstuff se stanoví takto:
Společnost
Konečné clo
Doplňkový kód TARIC
Yantai Yongchang Foodstuff
0,0 %
A779
3. Pro všechny ostatní společnosti se sazba konečného antidumpingového cla stanoví jako rozdíl mezi minimální dovozní cenou stanovenou v odstavci 4 a čistou cenou s dodáním na hranice Společenství, před proclením, pokud je tato čistá cena nižší než minimální dovozní cena. Žádné clo se nevybírá, pokud se čistá cena s dodáním na hranice Společenství rovná odpovídající minimální dovozní ceně stanovené v odstavci 4, nebo je vyšší.
4. Pro účely odstavce 3 platí minimální dovozní cena stanovená ve sloupci 2 níže uvedené tabulky. Zjistí-li se po podovozním ověření, že čistá cena s dodáním na hranice Společenství skutečně zaplacená prvním nezávislým dovozcem ve Společenství (podovozní cena) je nižší než čistá cena s dodáním na hranice Společenství před proclením, jak vyplývá z celního prohlášení, a podovozní cena je nižší než minimální dovozní cena, použije se pevné antidumpingové clo stanovené ve sloupci 3 nebo 4 níže uvedené tabulky, pokud není součet pevného cla stanoveného ve sloupci 3 nebo 4 a podovozní ceny nejméně roven částce (skutečně zaplacená cena plus pevné clo) nižší, než je minimální dovozní cena stanovená ve sloupci 2 níže uvedené tabulky. V tom případě se použije clo odpovídající rozdílu mezi minimální dovozní cenou stanovenou ve sloupci 2 níže uvedené tabulky a podovozní cenou. Pokud se toto pevné antidumpingové clo vybírá zpětně, vybere se jen rozdíl převyšující dříve zaplacené antidumpingové clo vypočtené z minimální dovozní ceny.
Kód KN a obchodní úprava jahod
Minimální dovozní cena v EUR/t čisté hmotnosti výrobku
Pevně stanovené clo v EUR/t čisté hmotnosti výrobku použitelné pro společnost Dandong Junao Foodstuff
(doplňkový kód TARIC A780)
Pevně stanovené clo v EUR/t čisté hmotnosti výrobku použitelné pro všechny ostatní společnosti
(doplňkový kód A999)
Jahody, též vařené ve vodě nebo v páře, zmrazené, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel s obsahem cukru větším než 13 % hmotnosti (KN 0811 10 11)
496,8
62,6
169,9
Jahody, též vařené ve vodě nebo v páře, zmrazené, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel s obsahem cukru nepřevyšujícím 13 % hmotnosti (KN 0811 10 19)
566,3
71,3
193,7
Jahody, též vařené ve vodě nebo v páře, zmrazené, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel (KN 0811 10 90)
598
75,3
204,5
5. V případech, kdy bylo zboží před propuštěním do volného oběhu poškozeno, a skutečně zaplacená nebo splatná cena je tedy pro účely určení celní hodnoty příslušně upravena podle článku 145 nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 (7), se částka antidumpingového cla vypočítaná na základě odstavců 3 a 4 sníží o procentní podíl, který odpovídá poměrnému snížení skutečně zaplacené nebo splatné ceny.
6. Není-li stanoveno jinak, použijí se platná ustanovení týkající se cel.
Článek 2
Částky zajištěné prostřednictvím prozatímního antidumpingového cla podle nařízení (ES) č. 1551/2006 z dovozu jahod, též vařených ve vodě nebo v páře, zmrazených, též s přídavkem cukru nebo jiných sladidel, pocházejících z Čínské lidové republiky se uvolňují.
Článek 3
Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Lucemburku dne 16. dubna 2007
RÈGLEMENT (CE) No 407/2007 DU CONSEIL
du 16 avril 2007
instituant un droit antidumping définitif et libérant les montants déposés au titre du droit provisoire institué sur les importations de certaines fraises congelées originaires de la République populaire de Chine
LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
vu le traité instituant la Communauté européenne,
vu le règlement (CE) no 384/96 du Conseil du 22 décembre 1995 relatif à la défense contre les importations qui font l’objet d’un dumping de la part de pays non membres de la Communauté européenne (1) (ci-après dénommé «règlement de base»), et notamment son article 9 et son article 10, paragraphe 2,
vu la proposition de la Commission présentée après consultation du comité consultatif,
considérant ce qui suit:
A. PROCÉDURE
1. Mesures provisoires
(1)
Le 18 octobre 2006, la Commission a, par le règlement (CE) no 1551/2006 (2) (ci-après dénommé «règlement provisoire»), institué un droit antidumping provisoire sur les importations de certaines fraises congelées originaires de la République populaire de Chine.
2. Procédure ultérieure
(2)
À la suite de l’institution d’un droit antidumping provisoire sur les importations de certaines fraises congelées originaires de la République populaire de Chine, toutes les parties ont été informées des faits et considérations à l’origine du règlement provisoire. Un délai leur a également été accordé pour formuler leurs observations sur les informations communiquées.
(3)
Certaines parties intéressées ont présenté des observations par écrit. Celles qui l’ont demandé ont également eu la possibilité d’être entendues oralement. La Commission a recherché et vérifié toutes les informations qu’elle jugeait nécessaires. Les commentaires présentés oralement et par écrit par les parties ont été examinés et, le cas échéant, les conclusions provisoires ont été modifiées en conséquence.
(4)
Toutes les parties intéressées ont été informées des faits et considérations essentiels sur la base desquels il a été envisagé d’imposer des mesures définitives et de libérer les montants déposés au titre du droit antidumping provisoire imposé par le règlement (CE) no 1551/2006 (information finale). Un délai leur permettant de présenter leurs observations sur les informations ainsi communiquées leur a également été accordé. Les observations écrites et orales des parties ont été examinées et, le cas échéant, les conclusions ont été modifiées en conséquence.
3. Parties concernées par la procédure
(5)
La Commission a continué de rechercher toutes les informations jugées nécessaires aux fins des conclusions définitives. Outre les visites de vérification sur place auprès des sociétés mentionnées au considérant 8 du règlement provisoire, il convient de noter qu’après l’institution des mesures provisoires, des visites supplémentaires ont eu lieu dans les locaux des utilisateurs et importateurs communautaires suivants:
Importateurs/négociants:
-
BS Foods BV, Gennep, Pays-Bas
-
Skogsmat AB, Karlstad, Suède
Utilisateurs/transformateurs:
-
Agrana Frucht GmbH & Co KG, Gleisdorf, Autriche
-
Agrana, S.A. Neuilly-sur-Seine, France
-
Dairy Fruits A/S, Odense, Danemark
-
Groupe Danone, Paris, France
-
Materne S.A.S., Limonest, France
-
Rudolf Wild GmbH & Co. KG, Eppelheim, Allemagne
-
Schwartauer Werke GmbH & Co KGaA, Bad Schwartau, Allemagne
-
Yoplait France S.A.S., Boulogne, France
4. Période d’enquête
(6)
Il est rappelé que l’enquête relative au dumping et au préjudice a porté sur la période comprise entre le 1er janvier 2005 et le 31 décembre 2005. L’examen des tendances utiles aux fins de l’analyse du préjudice a porté sur la période du 1er janvier 2002 à la fin de la période d’enquête (ci-après dénommée «période considérée»).
(7)
L’une des parties intéressées s’est interrogée sur l’adéquation de la période d’enquête choisie, étant donné que 2005 n’était pas une année représentative en raison de prix à l’importation anormalement bas. Cependant, la période d’enquête a été déterminée conformément à l’article 6, paragraphe 1, du règlement de base qui dispose que la période d’enquête couvre normalement une période d’une durée minimale de six mois précédant directement l’ouverture de la procédure. Par conséquent, les particularités présumées de l’année 2005 n’ont pas été prises en compte dans le choix de la période d’enquête, mais ont été examinées dans l’analyse du lien de causalité.
(8)
Compte tenu de ce qui précède, la période d’enquête comme décrite au considérant 11 du règlement provisoire est confirmée.
5. Produit concerné et produit similaire
(9)
Il est rappelé que, conformément au considérant 13 du règlement provisoire, les produits concernés sont les fraises non cuites ou cuites à l’eau ou à la vapeur, congelées, même additionnées de sucre ou d’autres édulcorants, originaires de la République populaire de Chine et relevant actuellement des codes NC 0811 10 11, 0811 10 19 et 0811 10 90.
(10)
Certaines parties intéressées ont affirmé qu’il existait de grandes différences entre les types de fraises congelées eu égard à l’utilisation et à la qualité. Pour cette même raison, il a été avancé que les fraises congelées d’origine chinoise n’étaient pas comparables à celles produites par l’industrie communautaire.
(11)
Au considérant 15 du règlement provisoire, il est précisé que l’enquête a mis en évidence que les différents types du produit concerné, ainsi que les fraises congelées produites et vendues sur le marché communautaire par les producteurs communautaires, malgré des différences de variétés, de qualité, de taille et de traitements ultérieurs, se sont avérés présenter les mêmes caractéristiques physiques et biologiques essentielles et sont destinés aux mêmes utilisations. Elles ont donc été considérées comme un seul et même produit. Les parties intéressées n’ayant pas apporté de preuve supplémentaire pour étayer leurs affirmations et en l’absence d’éléments nouveaux, l’argument est rejeté.
(12)
En l’absence de tout autre commentaire concernant la définition du produit et le produit similaire, le contenu et les conclusions provisoires des considérants 12 à 16 du règlement provisoire sont confirmés.
B. DUMPING
1. Statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché
(13)
Aucun commentaire susceptible de modifier les conclusions sur le statut de société opérant dans les conditions d’une économie de marché n’a été reçu. Par conséquent, les conclusions exposées aux considérants 17 à 26 du règlement provisoire sont confirmées.
2. Traitement individuel
(14)
Les trois producteurs-exportateurs qui se sont vu refuser le traitement individuel ont soutenu que cette décision devrait être revue. Il est rappelé que les trois entreprises en question n’ont pas répondu aux critères b) et e) visés à l’article 9, paragraphe 5, du règlement de base. Le critère b) implique que les prix à l’exportation, les quantités exportées et les modalités de vente sont décidés librement. Selon le critère e), l’intervention de l’État n’est pas de nature à permettre le contournement des mesures si les exportateurs bénéficient de taux de droit individuels.
(15)
Aucun des arguments formulés par les trois entreprises en question n’était susceptible de modifier la décision prise au stade provisoire. On a pu en revanche constater que les entreprises concernées étaient exposées à l’intervention de l’État qui les empêchait de déterminer librement les quantités exportées [critère b)].
(16)
De surcroît, l’intervention de l’État était telle qu’elle pouvait permettre le contournement des mesures si les exportateurs bénéficiaient de taux de droit individuels [critère e)].
(17)
En l’absence d’autres commentaires, les conclusions relatives au traitement individuel exposées aux considérants 27 et 28 du règlement provisoire sont confirmées.
3. Valeur normale
(18)
Après la publication des mesures provisoires, aucun commentaire susceptible de modifier la décision d’utiliser la Turquie comme pays analogue n’a été reçu. La décision est donc confirmée. Il est rappelé qu’aux fins de l’établissement de la valeur normale, les prix nationaux des fraises turques ont fait l’objet d’ajustements pour tenir compte de leur meilleure qualité par rapport aux fraises chinoises (voir considérants 39 et 44 du règlement provisoire).
(19)
En l’absence d’autres commentaires, les conclusions relatives à la valeur normale exposées aux considérants 29 à 42 du règlement provisoire sont confirmées.
4. Prix à l’exportation
(20)
En l’absence d’autres commentaires, les conclusions relatives aux prix à l’exportation exposées au considérant 43 du règlement provisoire sont confirmées.
5. Comparaison
(21)
Il est fait référence au considérant 44 du règlement provisoire. En l’absence de tout commentaire susceptible de modifier les conclusions exposées dans ce considérant, les conclusions provisoires sont confirmées.
6. Marge de dumping
(22)
Au vu de ce qui précède, les marges de dumping définitives, exprimées en pourcentage du prix caf frontière communautaire, avant dédouanement, s’établissent comme suit:
Yantai Yongchang Foodstuff: 0 %
Dandong Junao Foodstuff: 31,1 %
Toutes les autres sociétés: 66,9 %
C. PRÉJUDICE
1. Production communautaire
(23)
En l’absence de tout commentaire, les conclusions provisoires concernant la production communautaire totale énoncées au considérant 51 du règlement provisoire sont confirmées.
2. Définition de l’industrie communautaire
(24)
En l’absence de tout commentaire, la définition de l’industrie communautaire présentée aux considérants 52 et 53 du règlement provisoire est confirmée.
3. Échantillonnage à des fins d’évaluation du préjudice
(25)
Il est rappelé que, compte tenu du nombre élevé de producteurs de fraises congelées dans la Communauté, un échantillon de huit producteurs a été sélectionné pour évaluer le préjudice. L’une des parties intéressées a fait valoir que l’échantillon de producteurs communautaires n’était pas représentatif du fait que tous les producteurs sélectionnés se trouvaient en Pologne. Il a été avancé que, pour être représentatif, un échantillon basé sur le plus grand volume de production devrait également prendre en compte la situation géographique des producteurs.
(26)
Or, le considérant 54 du règlement provisoire rappelle que la sélection de l’échantillon a été effectuée conformément à l’article 17, paragraphe 1, du règlement de base, lequel prévoit qu’un échantillon peut être choisi sur la base du plus grand volume de production représentatif sur lequel l’enquête peut raisonnablement porter, compte tenu du temps disponible.
(27)
Partant, la sélection d’un échantillon à partir de cette méthode doit, en premier lieu, tenir compte de la représentativité en termes de volume de production. Il n’est pas prévu que l’échantillon soit aussi représentatif géographiquement. Cette possibilité pourrait être envisagée en complément, mais il n’y a absolument aucune obligation.
(28)
En outre, vu que la production de fraises congelées est en grande partie concentrée en Pologne tant au regard du volume que du nombre de producteurs, la prise en compte de la situation géographique n’empêcherait pas, en l’occurrence, de sélectionner un échantillon uniquement composé de producteurs polonais. Cet argument est donc rejeté.
(29)
En l’absence de tout autre commentaire, la sélection de l’échantillon à des fins d’évaluation du préjudice présentée aux considérants 54 et 55 du règlement provisoire est confirmée.
4. Consommation communautaire
(30)
En l’absence de tout commentaire, le calcul de la consommation communautaire présenté aux considérants 56 à 59 du règlement provisoire est confirmé.
5. Importations dans la Communauté en provenance des pays concernés
5.1. Volume et part de marché des importations concernées
(31)
En l’absence de tout commentaire, le calcul du volume et de la part de marché des importations concernées présenté aux considérants 60 et 61 du règlement provisoire est confirmé.
5.2. Prix des importations et sous-cotation
(32)
L’une des parties a fait valoir qu’en vue de l’analyse de sous-cotation, il faudrait procéder à un ajustement pour tenir compte des différences qualitatives entre les fraises congelées produites par l’industrie communautaire et celles des producteurs-exportateurs. Or, il a été constaté qu’au stade provisoire, seules certaines opérations de vente des producteurs-exportateurs étaient prises en considération dans le calcul de la sous-cotation. Il a été fait abstraction des ventes d’exportations de qualité inférieure parce que l’industrie communautaire n’a ni produit ni vendu de tels produits. Dans ces conditions, l’ajustement demandé n’a pas été accordé. En l’absence de tout autre commentaire, les conclusions sur les prix des importations concernées et la sous-cotation exposées aux considérants 62 à 64 du règlement provisoire sont confirmées.
6. Situation de l’industrie communautaire
(33)
Certaines parties intéressées ont affirmé que les prix de l’industrie communautaire avaient augmenté d’environ 1 000 EUR par tonne en 2006 et que cette hausse devrait apparaître dans l’analyse du préjudice. Il conviendrait toutefois de rappeler que la période d’enquête s’étalait du 1er janvier 2005 au 31 décembre 2005 et que la période pour laquelle les tendances utiles à l’évaluation du préjudice devaient être examinées s’étendait du 1er janvier 2002 à la fin de la période d’enquête. Dès lors, les mouvements de prix après la période d’enquête n’ont pas été pris en compte dans l’analyse du préjudice, conformément à l’article 6, paragraphe 1, dernière phrase, du règlement de base. L’importance de la hausse des prix en 2006 est cependant examinée ci-après dans la section D - Lien de causalité (considérants 51 à 54).
(34)
Aucune partie intéressée n’a mis en doute les chiffres relatifs à la situation de l’industrie communautaire ou leur interprétation, présentés aux considérants 66 à 85 du règlement provisoire. Les conclusions exposées dans ces considérants sont donc confirmées.
6.1. Données de la production communautaire dans son ensemble
(35)
Aucune partie intéressée n’a mis en doute les chiffres relatifs aux données macroéconomiques de la production communautaire dans son ensemble ou leur interprétation, présentés aux considérants 86 à 88 du règlement provisoire. Les conclusions exposées dans ces considérants sont donc confirmées.
7. Conclusion concernant le préjudice
(36)
Compte tenu de ce qui précède, il est confirmé que l’industrie communautaire a subi un préjudice important au sens de l’article 3 du règlement de base.
D. LIEN DE CAUSALITÉ
1. Commentaires des parties intéressées
(37)
À la suite de l’imposition de mesures provisoires, plusieurs parties intéressées ont fait valoir que le préjudice matériel subi par l’industrie communautaire était imputable à d’autres facteurs. Un certain nombre de ces arguments avait d’ores et déjà été abordés dans le règlement provisoire. Tout nouvel argument est examiné, le cas échéant, ci-après.
2. Incidence des importations de pays tiers
(38)
Il a été avancé que la réflexion sur les importations du Maroc en tant que cause de préjudice n’avait pas été suffisante. L’une des parties a mis en doute l’interprétation des chiffres visés au considérant 99 du règlement provisoire et a indiqué que le prix marocain facturé pendant la période d’enquête était inférieur au prix d’équilibre de l’industrie communautaire, ce qui aurait contribué au préjudice.
(39)
Il est rappelé que d’après le tableau figurant au considérant 99 du règlement provisoire, les prix marocains étaient systématiquement beaucoup plus élevés que ceux de l’industrie communautaire. Les exportateurs marocains ont eux aussi été touchés par les exportations chinoises à bas prix et ont dû y répondre en baissant leurs prix facturés à la Communauté. La diminution des volumes d’importations de fraises congelées originaires du Maroc en est la confirmation. Cet argument a donc dû être rejeté.
3. Incidence des fluctuations du taux de change
(40)
Pendant la période d’enquête, le zloty s’est déprécié par rapport à l’euro. Certaines parties intéressées ont fait valoir que la baisse de prix accusée par l’industrie communautaire se révélerait moins importante si les calculs étaient exprimés en zloty. Entre 2004 et 2005, le zloty a effectivement fluctué de quelque 10 %. Cependant, les tendances des prix communautaires sur cette même période montrent que la baisse des prix en euros a été de 35 %.
(41)
Compte tenu de l’écart entre la fluctuation de la monnaie d’environ 10 % et la baisse de prix à hauteur de 35 %, la dépréciation du zloty par rapport à l’euro ne saurait être considérée comme une cause majeure de la diminution des prix de l’industrie communautaire. Cet argument a donc dû être rejeté.
4. Incidence de prétendues insuffisances structurelles ou de prétendues décisions de nature spéculative prises par l’industrie communautaire
(42)
Certaines parties intéressées ont développé l’argument déjà abordé dans le règlement provisoire aux considérants 106 à 110, à savoir que le préjudice était auto-infligé en raison de mauvaises décisions commerciales et des problèmes structurels que connaissent les producteurs communautaires. Pour étayer leurs assertions, elles ont brandi un rapport de la Commission au Conseil et au Parlement européen sur la situation du secteur des fruits à baies et des cerises destinés à la transformation et un document de travail joint des services de la Commission sur le même sujet (3), ainsi qu’une résolution du Parlement européen sur la situation au regard des fruits à baies et des cerises destinés à la transformation adoptée le 12 octobre 2006 (4).
(43)
Il convient de signaler que la Commission a tenu compte du rapport dans ses conclusions provisoires, comme en témoigne la référence au considérant 138 du règlement provisoire. Le rapport et la résolution fournissent certes d’importantes informations de base sur le secteur des fruits rouges dans la Communauté, mais tous deux mettent l’accent davantage sur les difficultés des cultivateurs de fraises fraîches, que sur celles de l’industrie communautaire (entreprises de congélation). Quoi qu’il en soit, ni le rapport ni la résolution n’aboutissent à la conclusion que les problèmes des producteurs communautaires sont imputables aux insuffisances structurelles de l’industrie communautaire proprement dite.
(44)
Selon d’autres affirmations, l’adhésion de la Pologne à l’Union européenne aurait provoqué le transfert de travailleurs polonais vers des pays offrant des salaires plus élevés, posant ainsi de nouveaux problèmes à l’industrie, notamment une augmentation du coût de la main-d’œuvre sur le marché intérieur. Il a également été avancé qu’en raison des nouvelles mesures de restriction aux frontières, l’industrie communautaire ne pouvait plus compter sur une main-d’œuvre meilleure marché provenant de pays voisins non membres de l’Union européenne. Cette évolution aurait eu des effets négatifs sur cette industrie à forte intensité de main-d’œuvre.
(45)
Cette évolution pourrait avoir entraîné une hausse des coûts de la main-d’œuvre des agriculteurs. Néanmoins, cette éventuelle hausse est directement liée aux coûts des agriculteurs et non à ceux de l’industrie communautaire (entreprises de congélation). Par conséquent, la corrélation entre l’augmentation des coûts des agriculteurs et les coûts de l’industrie communautaire n’est que partielle. En outre, conformément au rapport et au document de travail de la Commission visés au considérant 42, il s’avérerait qu’en dépit de la hausse des coûts de production, les prix de vente des fraises fraîches auraient baissé plutôt qu’augmenté après l’adhésion de la Pologne à l’Union européenne. Compte tenu du fait que les prix de vente ont fléchi, l’augmentation des coûts pour les cultivateurs de fraises fraîches n’a pas pu avoir d’incidence sur l’industrie communautaire. Cet argument doit donc être rejeté.
(46)
L’une des parties fait valoir que les investissements et les restructurations engagés par l’industrie communautaire afin d’améliorer l’efficacité ont eu des conséquences néfastes sur sa rentabilité et son flux de liquidité. Or, les coûts supportés par l’industrie communautaire en matière d’investissement ne changent rien au fait que les prix ont considérablement baissé à un niveau préjudiciable pendant la période d’enquête et que justement ces prix bas ont eu, de loin, la plus grande incidence sur la rentabilité de l’industrie communautaire. Qui plus est, les investissements effectués ont contribué à accroître l’efficacité de l’industrie communautaire, comme indiqué au considérant 81 du règlement provisoire. Cet argument doit donc être rejeté.
(47)
Il a en outre été avancé que le préjudice subi par l’industrie communautaire était auto-infligé parce que la qualité du produit était inférieure à celle des produits originaires d’Espagne et de Californie. À cet égard, il convient de signaler que l’Espagne et la Californie produisent essentiellement pour le marché du frais et que rien n’indique que l’industrie communautaire a perdu des parts de marché par rapport à ces producteurs. Les importations de fraises congelées des États-Unis étaient inférieures à 200 tonnes pendant la période d’enquête et n’auraient pas pu avoir une grande incidence sur la rentabilité de l’industrie communautaire. Cet argument doit donc être rejeté.
(48)
Quoi qu’il en soit, s’agissant des prétendues insuffisances structurelles de l’industrie communautaire, rien ne prouve leur existence. Les allégations doivent donc être rejetées. Les conclusions énoncées aux considérants 106 à 110 du règlement provisoire sont confirmées.
5. Préjudice auto-infligé résultant des niveaux de prix établis par l’industrie communautaire
(49)
Concernant les prétendues décisions de nature spéculative prises par l’industrie communautaire visées aux considérants 108 et 110 du règlement provisoire, un utilisateur a fait valoir que les prix sur le marché communautaire étaient déterminés, non pas par les importations chinoises, mais principalement par l’industrie communautaire détenant la plus grande part de marché. Cet utilisateur a ainsi mis en avant le fait que la tendance à la baisse des prix était imprimée, non pas par des importations chinoises en dumping, mais par l’industrie communautaire elle-même.
(50)
Certes, l’industrie communautaire détenait une part de marché de 59 % pendant la période d’enquête, conservant ainsi un rôle important au regard des prix de marché. Toutefois, en dépit de cette part de marché élevée, on ne peut pas contester le fait que les importations à bas prix de la République populaire de Chine, cassant les prix de l’industrie communautaire de 6 %, aient eu un impact négatif sur les prix du marché. Ces importations en dumping ont exercé une pression globale à la baisse sur les prix dans la Communauté et, de surcroît, ont réussi à accroître sensiblement leur part de marché qui est passée de 4 % en 2002 à 20 % pendant la période d’enquête. L’argument doit donc être rejeté.
6. La nature cyclique des fraises congelées et l’impact du volume de la récolte
(51)
Les fraises congelées sont un produit agricole délicat et l’enquête a montré que la disponibilité de fraises fraîches revêtait une importance primordiale pour le prix des fraises congelées. Plusieurs parties intéressées ont déclaré que la récolte particulièrement mauvaise de 2003 constituait une cause majeure du préjudice observé pendant la période d’enquête. Certaines ont également affirmé que le prix des fraises suit généralement un cycle de quatre ans, pendant lequel une hausse des prix conduit à la surproduction, puis à un effondrement des prix. Il a été avancé que 2005 représentait le point le plus bas dans ce cycle et que les prix particulièrement bas enregistrés cette année-là résultaient de cette fluctuation naturelle. Des variations de prix ont également pu être enregistrées pendant une période antérieure à 2002 et cet argument a été aussi corroboré par l’augmentation de +/- 20 % des prix relevée en 2006, c’est-à-dire juste après la période d’enquête.
(52)
Il est ressorti d’une analyse approfondie des prix des fraises congelées au-delà de la période concernée que des fluctuations de prix ont également eu lieu pendant une période importante avant 2002. L’abondante récolte de 2001 a, par exemple, entraîné une forte baisse des prix. Ces prix bas ont, à leur tour, conduit à une baisse de la production de fraises fraîches dans les années qui ont suivi, ce qui a permis aux prix de se stabiliser à nouveau. Selon une analyse des tendances, les prix du produit concerné suivent un modèle cyclique fortement influencé par la météo et le volume des récoltes.
(53)
Il convient cependant de rappeler que le volume des importations de Chine s’est accru de 380 % à des prix qui ont baissé de 38 % pendant la période considérée et que ce phénomène a eu des conséquences significatives sur la situation financière de l’industrie communautaire qui a déclaré des pertes insoutenables.
(54)
Même si les fluctuations naturelles des prix des fraises congelées et les conséquences du volume de la récolte ont sans aucun doute eu une incidence non négligeable sur les prix de l’industrie communautaire, elles ne peuvent pas, en soi, être considérées comme l’unique ou la principale cause du préjudice subi par l’industrie communautaire.
7. Conclusion concernant le lien de causalité
(55)
Comme conclu aux considérants 97 et 98 du règlement provisoire, l’enquête a montré l’existence d’un lien de causalité entre les importations de la République populaire de Chine faisant l’objet d’un dumping et le préjudice subi par l’industrie communautaire.
(56)
L’enquête a également mis en lumière une corrélation entre les prix de l’industrie communautaire et les fluctuations de prix liées à la nature cyclique et aux variations saisonnières de la récolte. Cette conclusion est appuyée par des données collectées avant et pendant la période considérée, ainsi que par l’évolution observée après la période d’enquête.
(57)
Même si ces variations cycliques peuvent avoir aggravé la situation financière de l’industrie communautaire, l’ampleur de la baisse des prix de l’industrie communautaire et la tendance négative mise en évidence dans l’analyse de la situation de l’industrie communautaire décrite aux considérants 66 à 85 du règlement provisoire ne peuvent être attribuées exclusivement aux «fluctuations naturelles». L’analyse de l’impact de la nature cyclique du produit et du volume de la récolte ne permet pas de conclure que l’influence de ces facteurs a été suffisamment importante pour rompre le lien de causalité entre les importations faisant l’objet d’un dumping et le préjudice subi par l’industrie communautaire.
(58)
Sur la base de ce qui précède et en l’absence de tout autre commentaire concernant le lien de causalité, les conclusions des considérants 113 et 114 du règlement provisoire sont confirmées.
E. INTÉRÊT DE LA COMMUNAUTÉ
1. Considérations générales
(59)
Une analyse a été effectuée pour déterminer si, à la lumière des observations et d’éléments additionnels communiqués par les parties intéressées à la suite de l’institution des mesures provisoires, il y avait lieu de modifier la conclusion provisoire selon laquelle l’intérêt de la Communauté exigeait une intervention destinée à prévenir le dumping préjudiciable. Comme au stade provisoire, la détermination de l’intérêt de la Communauté a reposé sur une évaluation de tous les intérêts en cause, c’est-à-dire ceux de l’industrie communautaire, des importateurs, des transformateurs/utilisateurs et des agriculteurs.
(60)
La Commission a pris contact avec un grand nombre de parties intéressées pour recueillir leurs avis. Outre l’industrie communautaire, elle a entendu des représentants de toutes les principales marques sur le marché et des associations représentant les intérêts des utilisateurs et a procédé à des vérifications supplémentaires sur le terrain.
2. Intérêt de l’industrie communautaire et de l’industrie en amont
(61)
Au stade préliminaire, l’enquête a montré qu’un grand nombre de fabricants de produits surgelés participait à la production communautaire. Ces fabricants emploient 2 700 personnes pour la production et la vente du produit concerné. Il existe également une corrélation partielle entre la situation de l’industrie de la congélation et les cultivateurs qui fournissent les fraises, puisque ces derniers cultivent uniquement la variété de fraises destinée à la congélation et que l’industrie de la congélation constitue le seul débouché de ce produit.
(62)
Il est rappelé que les producteurs communautaires ont subi un préjudice substantiel au cours de la période considérée et ont fait état de pertes à hauteur de 12,5 % du fait d’importations faisant l’objet d’un dumping. Ces pertes ont été déclarées malgré le fait que l’industrie communautaire ait réduit ses coûts en diminuant le prix payé aux agriculteurs pour les fraises fraîches. Ce prix payé pour les fraises fraîches a été inférieur aux coûts de production de ces agriculteurs et il n’est donc pas tenable à long terme tant pour les agriculteurs que pour l’industrie communautaire. Si le prix des fraises surgelées devait redescendre sous le niveau non préjudiciable, les conséquences seraient doubles. L’industrie communautaire subirait des pertes financières et courrait le risque à terme de ne plus pouvoir s’approvisionner en fraises fraîches du fait que le prix qu’elle serait capable de payer aux agriculteurs serait si bas que ceux-ci pourraient décider de cesser ce type d’activité. Il convient de rappeler que d’après les estimations, la Pologne comptait 96 700 producteurs commerciaux de fraises fraîches en 2002, dont quelque 80 000 cultivant des fraises destinées à la transformation. Même s’il est possible que le nombre de producteurs ait diminué à la suite de la consolidation observée dans le secteur, il n’en reste pas moins que la culture des fraises constitue une activité économique importante pour un grand nombre d’exploitations agricoles polonaises. La culture des fraises revêt une importance clé pour un certain nombre de régions polonaises confrontées à un taux de chômage élevé et la non-imposition de mesures aurait pour effet d’accroître encore plus ce taux de chômage. Par ailleurs, ces agriculteurs ne peuvent passer à d’autres cultures plus rentables car les sols de ces régions conviennent essentiellement à la culture des fraises.
(63)
Ainsi que l’indique le règlement provisoire (considérant 139), les prix payés aux agriculteurs à partir de 2004 ont été si bas qu’ils ne couvrent pas les coûts de production.
(64)
En outre, compte tenu du rapport de la Commission visé au considérant 42, les cultivateurs de fraises polonais représentent une industrie segmentée et il est improbable qu’ils pourraient toucher des marchés autres que les fabricants de produits surgelés locaux. Par conséquent, la détérioration de la situation financière de l’industrie de la congélation aurait des répercussions importantes sur les cultivateurs. Le fait que les prix du marché aient à nouveau augmenté après la période d’enquête pour atteindre des niveaux non préjudiciables et que les importations chinoises aient diminué peut jeter le doute sur la nécessité de prendre des mesures visant à améliorer la situation de l’industrie communautaire; cependant, rien n’indique que cette augmentation revêt un caractère permanent ni même qu’elle sera de longue durée.
(65)
Dans ces circonstances, il est clair que l’industrie communautaire et ses agriculteurs tireraient sans aucun doute parti de l’adoption de mesures antidumping et que de telles mesures pourraient avoir un effet stabilisant sur le marché communautaire. Le prix des fraises congelées ne serait pas déprécié à la suite d’importations de fraises originaires de la République populaire de Chine. Ainsi, les producteurs communautaires pourraient augmenter leurs prix et obtenir une marge bénéficiaire raisonnable. Les effets sur l’industrie en amont seraient très probablement positifs. Il a été donc conclu que l’instauration de mesures serait dans l’intérêt de l’industrie communautaire et des agriculteurs cultivant des fraises.
3. Intérêt des importateurs indépendants
(66)
Outre les résultats obtenus au stade préliminaire de l’enquête, la Commission a rendu visite à deux autres importateurs du produit concerné. Ces importateurs importent le produit concerné de République populaire de Chine, alors que tous deux vendent aussi des fraises produites dans l’Union européenne qui représentent entre 50 % et 60 % de leurs achats respectifs. Il convient cependant de signaler que le commerce de fraises congelées ne constitue qu’une part de leurs activités commerciales et représente entre 30 % et 50 % de leur chiffre d’affaires. Leurs importations de la République populaire de Chine représentent environ 14 % de toutes les importations du produit concerné. Les importateurs sont donc considérés comme représentatifs. Les importateurs en question se sont déclarés opposés aux mesures antidumping. D’après l’enquête, la demande de fraises congelées n’est pas susceptible de changer, puisque la demande de fraises est déterminée par les préférences des consommateurs, lesquelles ne seront pas affectées par l’institution de mesures antidumping. Par conséquent, les importateurs ne risquent pas d’être touchés par les hausses de prix car ils pourraient continuer d’importer les mêmes quantités qu’auparavant et, très probablement, répercuter sur les utilisateurs une part importante des coûts supplémentaires pour les fraises congelées. Cette hypothèse est confirmée par le fait que les précédents écarts de prix n’ont pas affecté le prix de vente ni les marges bénéficiaires des importateurs, demeurés relativement stables.
(67)
La conclusion provisoire tirée dans le règlement provisoire, à savoir que les effets de la hausse des prix des importations sur les importateurs ne devraient pas être considérables, est confirmée.
4. Intérêts des utilisateurs et des consommateurs
4.1. Degré de coopération
(68)
Comme signalé au considérant 127 du règlement provisoire, les réponses des utilisateurs et des transformateurs ont été, au départ, limitées. Au premier stade de la procédure, la Commission a eu des difficultés à collecter et à vérifier les données susceptibles d’étayer les demandes des utilisateurs. À l’issue de la publication du règlement provisoire, la Commission a donc réitéré ses efforts en faveur de la coopération. Des visites de contrôle supplémentaires ont eu lieu dans les locaux de huit sociétés utilisatrices. Des données permettant une évaluation d’impact significative ont pu être obtenues auprès de cinq de ces sociétés. Des informations et des données supplémentaires ont été collectées. À l’appui de ces nouveaux éléments, les services de la Commission ont procédé à une nouvelle analyse des effets potentiels de l’institution des mesures sur les utilisateurs communautaires.
(69)
Une des parties intéressées a fait valoir que cette coopération ne devrait pas être prise en considération car les données n’ont pas été soumises dans les délais fixés dans l’avis d’ouverture. À cet égard, il convient de noter que les sociétés coopérantes se sont fait connaître et ont fourni des commentaires sur les mesures provisoires conformément aux règles définies dans le règlement de base.
(70)
Les informations vérifiées sur le terrain concernent environ 9 % de la consommation globale de la Communauté. En outre, les différents secteurs utilisateurs étaient représentés: les producteurs de préparations de fraises utilisées dans d’autres produits (les yaourts par exemple), les fabricants de yaourts et les fabricants de confitures de fraises. Enfin, les associations coopérantes représentent près de 80 % de la consommation communautaire de fraises congelées. Ce degré de représentativité correspond à la pratique générale. Par conséquent, l’argument relatif au manque de représentativité doit être rejeté.
4.2. Incidence du coût des mesures
(71)
Les sociétés utilisatrices ont avancé que la Commission ne devrait pas limiter l’évaluation de l’impact des mesures à l’analyse d’une éventuelle augmentation des prix des fraises chinoises importées. Les mesures auraient un large impact sur le marché, même pour les fraises congelées provenant d’autres sources.
(72)
En effet, l’enquête approfondie a montré que les mesures entraîneraient très probablement une hausse des prix plus générale qui ne se limiterait pas à 34,2 % (niveau du droit provisoire) pour les fraises chinoises. Elles risquent également de provoquer une augmentation des prix pour l’industrie communautaire d’environ 19 %, jusqu’au niveau non préjudiciable calculé. Une telle hausse générale des prix semblerait en effet inévitable parce que, contrairement à d’autres secteurs et compte tenu des contraintes imposées par la météo et le volume des récoltes, le recours à d’autres stratégies telles que l’expansion du marché ne serait pas une solution pour l’industrie communautaire. Enfin, puisque l’industrie communautaire et les importations chinoises représentent ensemble quelque 80 % de la consommation communautaire, il est très probable que d’autres pays exportant des fraises congelées vers la Communauté augmentent également leurs prix afin de suivre les chefs de file des prix.
(73)
En ce qui concerne les activités des utilisateurs liées aux fraises, l’imposition d’un droit au niveau établi dans les mesures provisoires entraînerait, en l’occurrence, une hausse des coûts des facteurs de production d’environ 6 % en moyenne pour les utilisateurs. Un certain nombre d’utilisateurs serait acculés à des pertes. Les conclusions ont reposé sur les activités liées aux fraises puisque l’enquête est axée sur les fraises congelées (produit concerné) et ne concerne pas les autres activités exercées par les entreprises. En vue de pratiquer une analyse du préjudice et du dumping, il convient également de veiller à ce que des activités analogues soient comparées, à savoir des activités liées au produit faisant l’objet de l’enquête.
Le tableau ci-après indique l’incidence sur les coûts des utilisateurs contrôlés:
Société
Bénéfice réel (période d’enquête) 2005 (5)
Bénéfice sur la base de 2005 (période d’enquête) si le prix des fraises de toutes origines augmente conformément à la formule décrite au considérant 74 et si les prix de revente ne varient pas (5)
Bénéfice comme dans la colonne précédente, mais sur la base des prix de revente réels (ou augmentés) déclarés en 2006 (5)
Part de la production des fraises dans le chiffre d’affaires de la société (2005)
Taux de profit de la société (2005)
Société A
Entre + 2 % et + 4 %
Entre - 4 % et - 6 %
Entre - 3,0 % et - 5,0 %
Entre 25 % et 30 %
Entre + 2,5 % et + 5,0 %
Société B
Entre + 1,0 % et + 2,5 %
Entre - 1,0 % et - 2,5 %
Autour de 0 %
Entre 12 % et 17 %
Entre + 4,0 % et + 5,5 %
Société C
Autour de 0 %
Autour de - 1 %
Entre + 2 % et + 4 %
Entre 5 % et 10 %
Autour de 0 %
Société D
Entre + 12,0 % et + 14,0 %
Entre + 4 % et + 8,0 %
Entre + 3,0 % et + 5,0 %
Entre 10 % et 15 %
Entre + 5,0 % et + 8,0 %
Société E
Entre + 3,0 % et + 5,0 %
Entre - 4,0 % et - 6,0 %
Entre - 7,0 % et - 9,0 %
Entre 18 % et 23 %
Autour de 1 %
(74)
Les producteurs coopérants de préparations et de confitures de fraises seraient les plus touchés par une augmentation du prix des fraises. Cela s’explique par le fait que les fraises sont de loin l’ingrédient principal dans la confiture. Pour les sociétés concernées, la diminution de leur marge de bénéfices se situerait entre 7 et 8 points de pourcentage, ce qui, pour deux d’entre elles, occasionnerait des pertes d’environ 5 %.
(75)
Pour les producteurs de yaourts coopérants, la relative importance du prix des fraises dans leurs coûts de production est moindre puisque le coût des produits laitiers est ajouté au calcul de la recette. Néanmoins, il est apparu que leur marge bénéficiaire était, en moyenne, très faible. Par conséquent, même si le coût total de la production d’un yaourt donné n’augmente que de 2 %, cela suffit à transformer un bénéfice d’environ 1 % en une perte d’environ 1 %.
(76)
Aussi l’incidence des mesures sur les sociétés utilisatrices en termes d’augmentation des coûts pourrait être plus importante que prévu dans l’analyse dont découlent les mesures provisoires. Toutefois, ainsi qu’il ressort de la section 4.4, cet impact sur les coûts se fera vraisemblablement moins ressentir à long terme.
4.3. Impossibilité de répercuter les augmentations de coûts dans la chaîne de distribution
(77)
Une association utilisatrice a affirmé que les droits nuiraient aux utilisateurs de fraises installés dans la Communauté et compétitifs au niveau international. Ils ne pourraient pas répercuter les droits sur leurs clients (détaillants et distributeurs) puisqu’un grand nombre d’entre eux a conclu des contrats à long terme à prix fixes avec leurs clients. Ces prix fixes signifient que les utilisateurs supportent le risque d’éventuelles hausses de prix supplémentaires. De nombreux utilisateurs ont fait valoir et prouvé qu’ils subissaient la pression des prix des grands détaillants/distributeurs et qu’il leur était très difficile d’augmenter leurs prix. Il a été constaté que dans les contrats passés entre les utilisateurs et le secteur du commerce de détail, les prix étaient fixés pour des périodes comprises entre six mois et un an. Par conséquent, les utilisateurs déclarent qu’ils n’auraient pas d’autre choix que d’absorber eux-mêmes les coûts supplémentaires. Au vu de ce qui précède, il faut reconnaître que les utilisateurs devront probablement supporter l’augmentation des coûts, du moins dans le court terme. L’enquête a cependant également montré que, nonobstant l’effet négatif des mesures sur la rentabilité des produits incorporant le produit concerné, la rentabilité globale resterait positive pour la majorité des sociétés utilisatrices.
(78)
Dans la mesure où les augmentations de coûts pourraient être répercutées, cela pourrait avoir un certain impact sur les prix à la consommation. Les préparations de fruits, notamment les yaourts, font en effet partie du régime de base d’un vaste segment de consommateurs. L’arôme de fraise représente environ 20 % à 30 % du marché du yaourt et, nonobstant le fait qu’aucune association de consommateurs n’ait présenté d’observations à cet égard, il ne peut être exclu qu’une hausse de prix ait des répercussions sur les consommateurs, ne serait-ce que du moyen au long terme. Il en va de même pour les confitures.
4.4. Caractère temporaire de l’impact sur les utilisateurs
(79)
Aux sections 4.3 et 4.4, il a été démontré que l’imposition de mesures était susceptible d’avoir un impact sur le coût des matières premières achetées par les utilisateurs. Ceux-ci ont en outre avancé qu’ils devraient supporter eux-mêmes cette augmentation du coût pendant toute la durée de leurs contrats passés avec le commerce de détail. On peut cependant considérer que cette incapacité à répercuter une éventuelle augmentation du coût revêt un caractère temporaire du fait que la durée des contrats est limitée dans le temps.
4.5. Disponibilité des approvisionnements pour l’industrie communautaire
(80)
Les utilisateurs ont largement fait valoir que l’approvisionnement en fraises polonaises de la variété Senga sengana est essentiel pour garantir le volume et la qualité de la production de toute une gamme de produits dérivés des fraises congelées. Dès lors, la détérioration de la situation de l’industrie communautaire aurait un impact négatif considérable sur cette production. On ne peut exclure qu’en cas d’indisponibilité ou de disponibilité limitée des fraises polonaises sur le marché, les utilisateurs rencontrent de sérieuses difficultés pour trouver d’autres sources d’approvisionnement pour les variétés de fraises produites en Pologne. En réalité, il paraît même hautement improbable que d’autres sources d’approvisionnement puissent être trouvées car, de l’avis même des utilisateurs, les fraises cultivées en Pologne sont d’une qualité qui n’existe nulle part ailleurs. D’autre part, il n’est pas à exclure qu’en cas de concurrence moindre sur le marché, les utilisateurs soient de toute façon confrontés à une augmentation des prix.
5. Conclusion concernant l’intérêt de la Communauté
(81)
L’enquête a montré que l’imposition de mesures profiterait non seulement aux producteurs communautaires qui emploient environ 2 700 personnes mais également aux quelque 80 000 agriculteurs dont la subsistance dépend dans une mesure plus ou moins importante de la culture des fraises.
(82)
Ainsi qu’expliqué en détail au considérant 133 du règlement provisoire, l’industrie utilisatrice a indiqué que, pour l’industrie communautaire, la disponibilité du produit concerné était capitale pour la production de toute sa gamme de produits et pour la fourniture d’un produit de haute qualité au marché. L’enquête a montré que la nature cyclique de la matière brute pour l’industrie communautaire, à savoir les variations des cultures de fraises, a un impact significatif sur les prix, ce qui est confirmé par l’évolution observée après la période d’enquête. Cependant, ainsi qu’expliqué au considérant 74 du règlement provisoire, les prix ont été tellement déprimés dans la dernière phase de la période considérée et de la période d’enquête que l’industrie communautaire a été contrainte d’acheter les fraises fraîches aux agriculteurs à un prix inférieur à leurs coûts de production, avec pour conséquence que certains de ces agriculteurs ont abandonné la culture des fraises. Même si les prix ont été à la hausse en 2006, il est clair que l’approvisionnement en fraises fraîches de l’industrie communautaire et, par extension, des utilisateurs pourrait être compromis si le faible niveau des prix observé au cours de la période considérée devait se reproduire.
(83)
L’enquête approfondie a montré que l’impact du droit antidumping sur les utilisateurs serait significatif. Certains d’entre eux verraient leur rentabilité diminuée et subiraient même des pertes financières, parfois lourdes, notamment parce que cette augmentation de prix ne pourra être répercutée à court terme sur la distribution/le commerce de détail. Cet impact sera cependant nettement moins prononcé si on considère la rentabilité globale des utilisateurs ayant fait l’objet de l’enquête.
(84)
L’industrie utilisatrice a fait valoir que l’existence de contrats à prix fixe conclus avec l’industrie utilisatrice empêchait l’industrie de transformation de répercuter sur le commerce de détail l’augmentation des coûts en cas d’instauration de mesures. Ces contrats courant toutefois pour des durées limitées, on peut cependant également présumer que l’incapacité pour l’industrie utilisatrice de répercuter l’augmentation des coûts ne durera que pendant une période comprise entre 6 et 12 mois.
(85)
Il apparaît donc que l’instauration de mesures définitives aura un impact important sur les utilisateurs de fraises congelées mais que cet impact aura vraisemblablement un caractère temporaire. En revanche, si aucune mesure n’est prise et que de ce fait, les prix déprimés réapparaissent, les effets préjudiciables sur l’industrie communautaire et sur les agriculteurs seront substantiels et durables.
(86)
Sur la base de ce qui précède, il est dès lors conclu qu’il n’y a aucune raison impérieuse de ne pas instaurer de droits antidumping sur les importations de fraises congelées en provenance de la République populaire de Chine.
F. IMPOSITION DE MESURES DÉFINITIVES
1. Forme des mesures définitives
(87)
Compte tenu des conclusions définitives établies concernant le dumping, le préjudice, le lien de causalité et l’intérêt de la Communauté, des mesures antidumping sont jugées nécessaires afin d’empêcher l’aggravation du préjudice causé à l’industrie communautaire par les importations faisant l’objet d’un dumping.
(88)
Il existe plusieurs formes de mesures antidumping. Si la Commission dispose d’une marge discrétionnaire importante pour choisir la forme de mesures qui convient le mieux, l’objectif reste d’éliminer les effets du dumping préjudiciable. Le règlement provisoire a instauré un droit ad valorem calculé sur la base de la règle du droit moindre et fixé à 0 % pour le producteur-exportateur ayant bénéficié du statut d’économie de marché, à 12,6 % pour le producteur-exportateur bénéficiant du traitement individuel et à 34,2 % pour toutes les autres sociétés.
(89)
Après l’adoption des mesures provisoires et ainsi qu’indiqué au considérant 51, le prix du produit concerné a augmenté de +/- 20 % sur le marché communautaire en 2006, année qui a suivi la période d’enquête. Étant donné que le produit concerné est relativement homogène et pour éviter que les mesures n’affectent les utilisateurs de manière disproportionnée, il est considéré qu’un prix minimal à l’importation constitue le type de mesure le plus approprié dans ce cas. Il convient de noter que l’objectif d’un prix minimal à l’importation est le même que celui d’un droit ad valorem, à savoir éliminer les effets d’un dumping préjudiciable. Avec ce type de droit, aucun droit ne doit être acquitté pour les importations effectuées à un prix caf frontière communautaire supérieur ou égal au prix minimal à l’importation. Si les importations ont lieu à un prix inférieur, la différence entre le prix effectif et le prix minimal à l’importation est perçue.
(90)
En ce qui concerne le niveau du prix minimal à l’importation, il a été calculé sur la base des mêmes conclusions, notamment des mêmes marges de dumping et de sous-cotation, que celles du règlement provisoire.
(91)
Pour calculer le prix minimal à l’importation, il a été tenu compte à la fois des marges de dumping constatées et du montant des droits nécessaire pour éliminer le préjudice subi par l’industrie communautaire.
2. Niveau d’élimination du préjudice
(92)
Conformément à l’article 9, paragraphe 4, du règlement de base, le droit antidumping définitif doit être institué au niveau de la marge de dumping ou de la marge de préjudice, la plus faible étant retenue. Aux fins de l’application de cette règle, un prix non préjudiciable ou prix minimal à l’importation non préjudiciable a été fixé. Ce prix minimal à l’importation non préjudiciable a alors été comparé à un prix minimal à l’importation sans dumping propre à chaque société, fondé sur la valeur normale ajustée pour obtenir un prix net franco frontière communautaire.
(93)
Pour calculer le prix minimal à l’importation non préjudiciable, il a été tenu compte du niveau des droits dont a besoin l’industrie communautaire pour couvrir ses coûts de production et réaliser un bénéfice avant impôt qu’une industrie de ce type peut raisonnablement escompter dans des conditions de concurrence normales. En l’absence de tout commentaire de la part des parties concernées, les mêmes considérations que celles figurant au considérant 144 du règlement provisoire ont été utilisées pour calculer une marge bénéficiaire de 6,5 %.
(94)
Les fraises congelées sont importées sous trois codes différents de la nomenclature combinée («codes NC») donnant lieu à la perception de droits de douane différents en fonction de la quantité de sucre ajouté ou d’autres édulcorants contenus dans les biens importés. Pour tenir compte de ces différents niveaux des droits de douane, un prix minimal à l’importation a été calculé pour chacun des codes NC.
(95)
Ainsi qu’indiqué au considérant 153 du règlement provisoire, il a été constaté qu’un producteur-exportateur chinois n’exportait pas ses fraises congelées à des prix de dumping. En conséquence, les exportations de cette société ne se verront appliquer aucune mesure antidumping.
(96)
Dans tous les autres cas, il a été constaté que le prix minimal à l’importation non préjudiciable de 684,20 EUR qui s’applique à toutes les exportations chinoises s’est avéré être inférieur aux différents prix minimaux à l’importation ne faisant pas l’objet d’un dumping. Pour toutes les autres exportations en provenance de la République populaire de Chine, le prix minimal à l’importation a par conséquent été fixé au niveau du prix minimal à l’importation non préjudiciable.
(97)
Lorsque les importations sont effectuées à un prix caf frontière communautaire supérieur ou égal au prix minimal à l’importation établi, aucun droit n’est appliqué. En revanche, si les importations sont réalisées à un prix inférieur, la différence entre le prix réel et le prix minimal à l’importation est perçue.
3. Perception définitive des droits provisoires
(98)
Les droits antidumping provisoires sous la forme de droits ad valorem compris entre 0 et 34,2 % pour les produits importés qui sont appliqués depuis le 19 octobre 2006 seront libérés. La perception définitive des droits ad valorem serait disproportionnée par rapport à l’élimination du dumping préjudiciable dans la mesure où, pendant cette période, les prix du marché ont été nettement supérieurs au prix minimal à l’importation
4. Applicabilité du prix minimal à l’importation
(99)
Un système de droits basé sur des prix minimaux à l’importation peut être plus difficile à appliquer et plus propice à de fausses déclarations quant à la valeur en douane des marchandises que d’autres formes de mesures. En fait, compte tenu du risque potentiel d’arrangements compensatoires dans ce secteur du marché, il est nécessaire d’introduire un double système de mesures. Ce double système comporte un prix minimal à l’importation et un droit fixe. Conformément à l’article 9, paragraphe 4, du règlement de base, le droit fixe a été calculé sur la base de la marge moyenne pondérée de préjudice, celle-ci s’étant avérée inférieure à la marge moyenne pondérée de dumping. Pour garantir le respect effectif du prix minimal à l’importation, les importateurs doivent être informés du fait que, s’il est constaté à l’issue d’une vérification postérieure à l’importation: i) que le prix net franco frontière communautaire effectivement payé par le premier client indépendant dans la Communauté («prix postérieur à l’importation») est inférieur au prix net franco frontière communautaire, avant dédouanement, tel qu’il résulte de la déclaration en douane; et ii) que le prix postérieur à l’importation est inférieur au prix minimal à l’importation, un droit fixe s’appliquera rétroactivement aux transactions en cause, à moins que le droit fixe ajouté au prix postérieur à l’importation ne donne un montant (prix effectivement payé plus droit fixe) encore inférieur au prix minimal à l’importation. Dans ce cas, un montant de droit équivalant à la différence entre le prix minimal à l’importation et le prix postérieur à l’importation s’appliquera. Les autorités douanières doivent immédiatement informer la Commission lorsqu’elles se trouvent en présence d’indications d’une fausse déclaration.
(100)
Dans ce contexte et pour répondre aux préoccupations exprimées, la Commission a l’intention de mettre en place deux mécanismes afin de garantir que les mesures conservent leur pertinence et soient entièrement respectées. Premièrement, elle se réfère au règlement (CEE) no 2913/92 du Conseil du 12 octobre 1992 établissant le code des douanes communautaire (6), notamment à son article 78, en vertu duquel les autorités douanières peuvent procéder au contrôle des documents et données commerciaux relatifs aux opérations d’importation ou d’exportation des marchandises en cause ainsi qu’aux opérations commerciales ultérieures relatives aux mêmes marchandises. Ces contrôles peuvent s’exercer auprès du déclarant, de toute personne directement ou indirectement intéressée de façon professionnelle auxdites opérations ainsi que de toute autre personne possédant en tant que professionnel lesdits documents et données. Ces autorités peuvent également procéder à l’examen des marchandises.
(101)
Deuxièmement, afin de se prémunir au mieux contre toute prise en charge éventuelle des mesures, notamment entre sociétés liées, les institutions communautaires font part de leur intention d’ouvrir immédiatement un réexamen au titre de l’article 12, paragraphe 1, du règlement de base et de soumettre les importations à enregistrement conformément à l’article 14, paragraphe 5, du règlement de base, si des éléments de preuve attestent ce type de pratique.
(102)
La Commission s’appuiera, entre autres, sur les informations relatives à la surveillance des importations fournies par les autorités douanières nationales ainsi que sur les rapports transmis par les États membres conformément à l’article 14, paragraphe 6, du règlement de base,
A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
1. Il est institué un droit antidumping définitif sur les importations de fraises, non cuites ou cuites à l’eau ou à la vapeur, congelées, même additionnées de sucre ou d’autres édulcorants, originaires de la République populaire de Chine et relevant des codes NC 0811 10 11, 0811 10 19 et 0811 10 90.
2. Le montant du droit antidumping définitif applicable à Yantai Yongchang Foodstuff est le suivant:
Société
Droit définitif
Code additionnel TARIC
Yantai Yongchang Foodstuff
0,0 %
A779
3. Pour toutes les autres sociétés, le montant du droit antidumping définitif équivaut à la différence entre le prix minimal à l’importation fixé au paragraphe 4 et le prix net franco frontière communautaire avant dédouanement si ce dernier est inférieur. Aucun droit n’est perçu si le prix net franco frontière communautaire est égal ou supérieur au prix minimal à l’importation correspondant fixé au paragraphe 4.
4. Aux fins du paragraphe 3, le prix minimal à l’importation indiqué dans la colonne 2 du tableau ci-dessous s’applique. S’il s’avère, à la suite d’une vérification postérieure à l’importation, que le prix net franco frontière communautaire effectivement payé par le premier client indépendant dans la Communauté (prix postérieur à l’importation) est inférieur au prix net franco frontière communautaire, avant dédouanement, tel qu’il résulte de la déclaration en douane et que le prix postérieur à l’importation est inférieur au prix minimal à l’importation, le droit antidumping fixe indiqué dans la colonne 3 ou la colonne 4 du tableau ci-dessous s’applique, à moins que ce droit fixe tel qu’indiqué à la colonne 3 ou la colonne 4 ajouté au prix postérieur à l’importation ne donne un montant (prix effectivement payé plus droit fixe) encore inférieur au prix minimal à l’importation indiqué dans la colonne 2 du tableau ci-dessous. Dans ce cas, un montant de droit équivalant à la différence entre le prix minimal à l’importation indiqué dans la colonne 2 du tableau ci-dessous et le prix postérieur à l’importation s’applique. En cas de perception a posteriori, ce droit antidumping fixe est perçu après déduction de tout droit antidumping précédemment acquitté, calculé sur la base du prix minimal à l’importation.
Code NC et présentation des fraises
Prix minimal à l’importation en euros par tonne nette de produit
Droit fixe en euros par tonne nette de produit applicable à Dandong Junao (code additionnel TARIC A780)
Droit fixe en euros par tonne nette de produit applicable à toutes les autres sociétés (code additionnel TARIC A999)
Fraises non cuites ou cuites à l’eau ou à la vapeur, congelées, additionnées de sucre ou d’autres édulcorants, d’une teneur en sucre supérieure à 13 % en poids (NC 0811 10 11)
496,8
62,6
169,9
Fraises non cuites ou cuites à l’eau ou à la vapeur, congelées, additionnées de sucre ou d’autres édulcorants, d’une teneur en sucre inférieure à 13 % en poids (NC 0811 10 19)
566,3
71,3
193,7
Fraises non cuites ou cuites à l’eau ou à la vapeur, congelées, non additionnées de sucre ou d’autres édulcorants, (NC 0811 10 90)
598
75,3
204,5
5. En cas de dommage avant la mise en libre pratique des marchandises, lorsque le prix payé ou à payer est calculé proportionnellement aux fins de la détermination de la valeur en douane conformément à l’article 145 du règlement (CEE) no 2454/93 de la Commission (7), le montant de droit antidumping calculé sur la base des paragraphes 3 et 4 ci-avant est réduit au prorata du prix actuellement payé ou à payer.
6. Sauf indication contraire, les dispositions en vigueur en matière de droits de douane sont applicables.
Article 2
Les montants déposés au titre du droit antidumping provisoire conformément au règlement (CE) no 1551/2006 concernant les importations de fraises, non cuites ou cuites à l’eau ou à la vapeur, congelées, même additionnées de sucre ou d’autres édulcorants, originaires de la République populaire de Chine sont libérés.
Article 3
Le présent règlement entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Luxembourg, le 16 avril 2007.