Rozhodnutí Rady
ze dne 27. listopadu 2001
o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému společenství
("rozhodnutí o přidružení zámoří")
(2001/822/ES)
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství (dále jen "Smlouva"), a zejména na článek 187 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Rozhodnutí Rady 91/482/EHS ze dne 25. července 1991 o přidružení zámořských zemí a území k Evropskému hospodářskému společenství [1] bylo použitelné do 1. prosince 2001. V čl. 240 odst. 4 uvedeného rozhodnutí se stanoví, že Rada na návrh Komise jednomyslně rozhodne o ustanoveních pro další uplatňování zásad stanovených v článcích 182 až 186 Smlouvy.
(2) Prohlášení č. 36 o zámořských zemích a územích (dále jen "ZZÚ"), připojené k závěrečnému aktu Konference zástupců vlád členských států, podepsanému v Amsterdamu v roce 1997, vyzývá Radu, aby v souladu s článkem 187 Smlouvy přezkoumala úpravu přidružení ZZÚ s ohledem na tyto čtyři cíle:
- účinnější podpora hospodářského a sociálního rozvoje ZZÚ,
- rozvoj hospodářských vztahů mezi ZZÚ a Evropskou unií,
- větší zohlednění různorodosti a zvláštních charakteristik jednotlivých ZZÚ včetně hledisek spojených se svobodou usazování,
- podpora větší účinnosti finančních nástrojů.
(3) Evropský parlament přijal dne 11. února 1999 usnesení o vztazích se ZZÚ, státy AKT a nejvzdálenějšími regiony Evropské unie [2]. Dále dne 4. října 2001 přijal usnesení k návrhu Komise na rozhodnutí Rady o přidružení ZZÚ k Evropskému společenství [3].
(4) Ve sdělení ze dne 20. května 1999 nazvaném "Úvahy o postavení ZZÚ přidružených k ES a hlavní směry pro ZZÚ 2000" zkoumala Komise vlastnosti a vývoj přidružení ZZÚ k ES od roku 1957, připomenula základní zásady a současný stav přidružení a načrtla pro ně alternativní směry pro období od 1. března 2000.
(5) V souladu s článkem 10 rozhodnutí 91/482/EHS informovaly příslušné orgány ZZÚ Komisi o změnách nebo dodatcích, které si přejí pro budoucnost, zejména na partnerském zasedání ve dnech 29. a 30. dubna 1999 za účasti Komise, čtyř členských států, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, a dvaceti zúčastněných ZZÚ.
(6) Ačkoliv nejsou třetími zeměmi, nejsou ZZÚ součástí jednotného trhu a musí plnit povinnosti uvalené na třetí země, pokud jde o obchod, zejména pravidla původu, hygienické a rostlinolékařské normy a bezpečnostní opatření.
(7) Obecně platí, že pokud Rada přijme opatření podle článku 187 Smlouvy, musí vzít v úvahu zásady stanovené ve čtvrté části Smlouvy i ostatní zásady práva Společenství. Měla by také brát v úvahu zkušenosti nabyté při uplatňování obchodního režimu podle rozhodnutí 91/482/EHS.
(8) Uvedený režim stanoví bezcelní přístup pro produkty pocházející ze ZZÚ a pravidla původu dovolující kumulaci s produkty pocházejícími ze států AKT, podléhajícími jinému režimu, nebo ze Společenství., a to působí nebo hrozí způsobit vážné narušení fungování některých organizací společného trhu v rámci společné zemědělské politiky, zejména organizací v odvětvích rýže a cukru. Toto narušení již vícekrát vedlo Komisi a Radu k tomu, aby přijaly ochranná opatření.
(9) Omezením rozsahu používání kumulace původu pomohly změny provedené ohledně rýže při hodnocení rozhodnutí [4] v polovině období zachovat pro produkty ZZÚ přístup na trh Společenství za podmínek přispívajících k jeho rovnováze. Tento přístup by se měl zlepšit ve vztahu k nejméně rozvinutým ZZÚ, avšak beze změny celkového množství, které využívá kumulaci. Vzhledem k tomu, že pouze dvě další ZZÚ v tomto odvětví vyvíjely činnost, měla by jim být v zájmu průhlednosti přidělena zbývající dostupná množství.
(10) Pokud však jde o cukr a cukerné směsi, měl nárůst vývozu produktů ze ZZÚ vyrobených z cukru pocházejícího z AKT nebo ze Společenství na silně přezásobený trh za výsledek významnější snížení kvóty povolené pro výrobce ze Společenství, a pro tyto výrobce tedy představuje větší ztrátu zaručeného příjmu.
(11) Navíc s ohledem na minimální operace s nízkou přidanou hodnotou, jež v současnosti postačují pro získání statusu produktu pocházejícího ze ZZÚ v odvětví cukru, může být příspěvek tohoto vývozu k jejich rozvoji přinejlepším jen malý, a nepochybně zcela neúměrný narušení způsobenému dotyčným odvětvím Společenství.
(12) Z těchto důvodů by se měla přijmout pravidla původu, která vyloučí možnost kumulace AKT/ES/ZZÚ pro cukr, kdy jsou prováděny jen minimální operace. S ohledem na investice, které již byly v ZZÚ provedeny na základě pravidel platných od roku 1991, je však třeba, aby toto vyloučení vstoupilo v platnost postupně. Proto by s výhradou přijetí nezbytných prováděcích opatření mělo být povoleno dočasné pokračování kumulace v rámci postupně klesajících množstevních limitů slučitelných s cíli organizace společného trhu Společenství s cukrem, přičemž se vezmou náležitě v úvahu oprávněné zájmy hospodářských subjektů ZZÚ.
(13) Mělo by rovněž být stanoveno, že zemědělské produkty pocházející ze Společenství, které využily vývozní náhrady, nesmějí být bezcelně zpětně dováženy do Společenství prostřednictvím kumulace původu.
(14) Dále by veškerá pravidla původu ZZÚ měla být v zájmu hospodářských subjektů a správních orgánů aktualizována, aby vzala v úvahu technický pokrok a politiku harmonizace pravidel původu přijatou Společenstvím. Ke stejnému účelu by se měl postup zjednodušit, aby v budoucnosti umožnil snadnější provádění nezbytných technických změn pravidel.
(15) Postup pro překládku zboží nepocházejícího ze ZZÚ, jež tam však je ve volném oběhu, by se měl dokončit a vyjasnit s cílem zajistit průhledný a spolehlivý právní rámec pro hospodářské subjekty i správní orgány. Měl by se také rozšířit, aby s výhradou přijetí nezbytných prováděcích opatření zahrnoval určité produkty rybolovu, jež mají zvláštní důležitost pro Grónsko a Saint-Pierre a Miquelon.
(16) Obecná ustanovení Smlouvy a právní předpisy z nich odvozené se nevztahují na ZZÚ automaticky, pokud není výslovně uveden opak. Produkty ZZÚ dovážené do Společenství by však přesto měly vyhovovat platným pravidlům Společenství.
(17) Finanční pomoc pro ZZÚ je třeba přidělovat na základě jednotných, průhledných a účinných kritérií, s ohledem na potřeby a hospodářskou výkonnost ZZÚ. Mezi tato kritéria by měly patřit zejména hospodářské a fyzické rozměry ZZÚ, využití minulých přídělů, dodržování zásad řádného finančního řízení, korektní daňová politika, odhadovaná schopnost absorpce přídělů, potřeba zřídit rezervy pro financování neprogramovatelných výdajů a hladký přechod, který zabrání náhlému značnému poklesu přídělů pro Novou Kaledonii, Francouzskou Polynésii a Nizozemské Antily. V zájmu efektivnosti, zjednodušení a uznání řídících kapacit orgánů ZZÚ by finanční zdroje poskytnuté ZZÚ měly být řízeny více na základě partnerství použitím postupů založených na pravidlech platných pro strukturální fondy.
(18) K tomuto účelu tyto postupy zejména svěřují ZZÚ hlavní odpovědnost za programování a provádění spolupráce, jež by měla být prováděna převážně ve shodě s vnitřními předpisy ZZÚ a měla by podporovat monitorování, hodnocení a audit programovaných operací. Navíc je nutné vyjasnit, které programy Společenství a rozpočtové linie jsou otevřeny pro ZZÚ a které postupy umožňují hladký přechod od předchozích Evropských rozvojových fondů (ERF) k 9. ERF.
(19) Celosvětové změny, které se projevují v pokračující liberalizaci obchodu, široce postihují Společenství, hlavního obchodního partnera ZZÚ, jejich sousední státy AKT i ostatní hospodářské partnery. V rovnici přístupu na trh hraje úroveň cel stále menší úlohu, zatímco obchod službami a oblasti související s obchodem nabývají ve vztahu mezi ZZÚ a jejich hospodářskými partnery stále většího významu. Tento vztah je proto třeba pěstovat a přitom zachovat široký profil současného obchodního režimu a podmínky pro postupnou integraci těch ZZÚ, které si to přejí, do regionálního a světového hospodářství, zjednodušenou tím, že se jim poskytne pomoc pro zvýšení jejich schopnosti všechny tyto nové oblasti zvládnout.
(20) Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi [5]. Pokud jde o provádění 9. ERF, hlasování a většina by však měly být takové, jaké stanoví článek 21 interní dohody mezi zástupci vlád členských států, zasedajícími v Radě, o financování a správní pomoci Společenství v rámci finančního protokolu k Dohodě o partnerství mezi africkými, karibskými a tichomořskými státy a Evropským společenstvím a jeho členskými státy, podepsané v Cotonou (Benin) dne 23. června 2000, a o přidělení finanční pomoci zámořským zemím a územím, na které se vztahuje část čtvrtá Smlouvy [6] (dále jen "interní dohoda").
(21) ZZÚ jsou křehká ostrovní prostředí vyžadující přiměřenou ochranu, včetně otázek nakládání s odpady. Pokud jde o radioaktivní odpad, řídí se článkem 198 Smlouvy o Euratomu a právních předpisů přijatých podle ní, s výjimkou Grónska, na něž se Smlouva o Euratomu nevztahuje. Pro ostatní odpady by se mělo určit, která pravidla Společenství se mají ve vztahu k ZZÚ používat.
(22) Úprava přidružení stanovená v tomto rozhodnutí by se podle přání bermudské vlády neměla vztahovat na Bermudy.
(23) Rada by měla pro všechny výše uvedené nové faktory najít inovativní odpověď, jež bude soudržná a přizpůsobená různým situacím. Takovou odpověď může poskytnout nový status přidružení,
ROZHODLA TAKTO:
ČÁST PRVNÍ
OBECNÁ USTANOVENÍ O PŘIDRUŽENÍ ZZÚ KE SPOLEČENSTVÍ
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 1
Účel, cíle a zásady
1. Základem přidružení ZZÚ ke Společenství (dále jen "přidružení ZZÚ k ES") je účel uvedený v článku 182 Smlouvy, totiž podporovat hospodářský a sociální rozvoj ZZÚ a navazovat úzké hospodářské vztahy mezi nimi a Společenstvím jako celkem.
Sleduje cíle stanovené v článku 183 Smlouvy v souladu se zásadami stanovenými v článcích 184 až 188 Smlouvy tím, že se zaměřuje na zmenšování, předcházení a konečně vymýcení chudoby a na udržitelný rozvoj a postupnou integraci do regionálního a světového hospodářství.
2. Přidružení se týká ZZÚ uvedených v příloze I A.
3. V souladu s článkem 188 Smlouvy se toto rozhodnutí vztahuje na Grónsko, nestanoví-li jinak zvláštní ustanovení pro Grónsko obsažená v Protokolu o zvláštní úpravě vztahující se na Grónsko, připojeném ke Smlouvě.
Článek 2
Základní prvky
1. Přidružení ZZÚ k ES je založeno na zásadách svobody, demokracie, úcty k lidským právům a základním svobodám a právního státu. Tyto zásady, na nichž je podle článku 6 Smlouvy o Evropské unii založena Unie, jsou společné členským státům a s nimi spojeným ZZÚ.
2. V oblastech spolupráce uvedených v tomto rozhodnutí je zakázána diskriminace založená na pohlaví, rasovém nebo etnickém původu, náboženství nebo víře, zdravotním postižení, věku nebo sexuální orientaci.
Článek 3
Nejméně rozvinuté ZZÚ
1. Společenství poskytuje nejméně rozvinutým ZZÚ a těm, jež nejsou schopny využívat výhod regionální spolupráce a integrace uvedených v článku 16, zvláštní zacházení.
2. S cílem řešit tyto obtíže zahrnuje rozvojová finanční spolupráce mimo jiné zvláštní zacházení při určování objemu finančních prostředků a podmínek s nimi spojených, které mají umožnit nejméně rozvinutým ZZÚ překonat strukturální a jiné překážky jejich rozvoje. Zvláštní pozornost věnuje zlepšování životních podmínek nejchudších vrstev obyvatelstva v rámci potírání chudoby.
3. ZZÚ považované pro účely tohoto rozhodnutí za nejméně rozvinuté jsou uvedeny v příloze I B. Tento seznam může být na návrh Komise změněn jednomyslným rozhodnutím Rady, pokud hospodářská situace některé ZZÚ prochází významnou a trvalou změnou, která nezbytně vyžaduje její zahrnutí do kategorie nejméně rozvinutých ZZÚ, anebo pokud zahrnutí do této kategorie není nadále odůvodněné.
Kapitola 2
Aktéři spolupráce v ZZÚ
Článek 4
Zásady
1. V rámci partnerství stanoveném v článku 7 přebírají orgány ZZÚ hlavní odpovědnost za vypracování strategií přidružení a rozvoje a za jejich provádění prostřednictvím přípravy jednotných programových dokumentů (dále jen "JPD") a programů spolupráce společně s Komisí a členským státem, s nímž jsou ZZÚ spojeny.
2. Společenství uznává, že místní veřejní a soukromí aktéři hrají klíčovou úlohu při dosahování cílů stanovených v článku 183 Smlouvy.
3. Při provádění tohoto rozhodnutí se strany řídí zásadami průhlednosti, subsidiarity a usilování o účinnost.
Článek 5
Různí aktéři
1. Mezi aktéry spolupráce v ZZÚ patří:
- orgány ZZÚ,
- ostatní regionální a místní orgány v rámci ZZÚ,
- občanská společnost, sociální, obchodní a odborová sdružení, poskytovatelé veřejných služeb a místní, celostátní nebo mezinárodní nevládní organizace.
Členské státy, s nimiž jsou ZZÚ spojeny, informují Komisi do tří měsíců po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost o celostátních, regionálních nebo místních orgánech uváděných v různých článcích tohoto rozhodnutí.
2. Uznání nevládních aktérů závisí na jejich schopnosti plnit potřeby místního obyvatelstva, jejich odborné způsobilosti a na jejich demokratické a průhledné organizaci a řízení.
3. Nevládní aktéry určuje dohoda mezi orgány ZZÚ, Komisí a členským státem, s nímž je ZZÚ spojena, s ohledem na otázku, o kterou se jedná, jejich odbornou způsobilost a oblasti činnosti. Proces určení se v každé ZZÚ provádí jako součást procesu přípravy programů spolupráce uvedených v článku 4.
Článek 6
Povinnosti nevládních aktérů
Nevládní aktéři určení podle čl. 5 odst. 3 mohou hrát úlohu v:
- informování a poradenství,
- přípravě a provádění programů spolupráce,
- decentralizované spolupráci v rámci povinností přenesených za účelem podpory místních rozvojových iniciativ.
Kapitola 3
Zásady a postupy partnerství ZZÚ a ES
Článek 7
Dialog a partnerství
1. S cílem umožnit ZZÚ plnou účast na provádění přidružení ZZÚ k ES s náležitým ohledem na institucionální uspořádání dotyčného členského státu použije přidružení konzultační postup založený na níže uvedených ustanoveních. Zabývá se každou otázkou, jež vyvstane ve vztazích mezi ZZÚ a Společenstvím.
2. Široce založený dialog by měl Společenství, všem ZZÚ a členským státům, s nimiž jsou spojeny, umožnit vzájemně konzultovat zásady, postupy a výsledky přidružení.
Jednou za rok se schází fórum ZZÚ a EU pro dialog (dále jen "fórum ZZÚ"), jež sdružuje zástupce orgánů ZZÚ, členských států a Komise.
3. Mezi Komisí, členským státem, s nímž je ZZÚ spojena, a každou ZZÚ zastoupenou jejími orgány existují samostatná partnerství, která umožňují uvádět do praxe cíle a zásady tohoto rozhodnutí, zejména ty, jež jsou uvedeny v článcích 4 a 19. Tato třístranná konzultace se dále označuje jako "partnerství".
Pro každou ZZÚ se zřizují partnerské pracovní skupiny s poradní funkcí. Jejich členy jsou výše uvedení tři partneři. Tyto pracovní skupiny mohou být svolány na žádost Komise, členského státu nebo některé ze ZZÚ. Na žádost jednoho z partnerů může více partnerských pracovních skupin konat společné schůze, aby projednaly témata společného zájmu nebo regionální hlediska přidružení.
4. Tato konzultace se provádí v plném souladu s institucionálními, právními a finančními pravomocemi každého ze tří partnerů.
Komise předsedá pracovním skupinám a fóru ZZÚ a zajišťuje jejich sekretariát.
Zástupce Evropské investiční banky (dále jen "EIB") se účastní schůzí, pokud jsou na programu záležitosti, které se jí týkají.
5. Stanoviska pracovních skupin a fóra ZZÚ jsou případně předmětem rozhodnutí Komise v rámci jejích pravomocí nebo návrhů Komise předkládaných Radě s cílem provádět nové prvky přidružení ZZÚ k ES nebo jeho změn na základě článku 187 Smlouvy.
Článek 8
Společné parlamentní shromáždění AKT-EU
Orgány ZZÚ jsou informovány o programu, usneseních a doporučeních Společného parlamentního shromáždění AKT-EU.
Členské státy a Komise podpoří každou žádost orgánů ZZÚ o účast na plenárních zasedáních Společného parlamentního shromáždění AKT-EU jako pozorovatelů za podmínek stanovených jednacím řádem shromáždění.
Článek 9
Řízení
Běžné řízení tohoto rozhodnutí provádí Komise a orgány ZZÚ a případně i členský stát, s nímž je ZZÚ spojena, v souladu s institucionálními, právními a finančními pravomocemi každého z partnerů, zejména pokud jde o rozvojovou finanční spolupráci a spolupráci v oblasti obchodu a služeb.
ČÁST DRUHÁ
OBLASTI SPOLUPRÁCE ZZÚ A ES
Článek 10
Oblasti spolupráce
Společenství přispívá k vývoji ZZÚ v oblastech uvedených v této hlavě v souladu s prioritami stanovenými v rozvojových strategiích pro každou ZZÚ nebo případně formou regionálních opatření.
Článek 11
Výrobní odvětví
Spolupráce podporuje odvětvové politiky a strategie, jež usnadňují přístup k výrobním činnostem a zdrojům, zejména v těchto oblastech:
a) Zemědělství: zemědělská politika a budování institucí, diverzifikace, zavlažování, množení osiv, opatření na ochranu plodin, výroba hnojiv, zařízení, zpracování zemědělských produktů, chov skotu a jiného dobytka, zootechnika, rozšiřování poznatků a výzkum; uvádění na trh; skladování a doprava; bezpečnost potravin; zemědělský úvěr; zemědělské osídlení a pozemková reforma, politika využívání a registrace pozemků; přenos technologií, infrastruktura zavlažování a odvodňování, ostatní podpůrné služby.
b) Lesnictví: lesnická politika a budování institucí, včetně využívání stromů pro ochranu životního prostředí při kontrole eroze a desertifikace; zalesňování; lesní hospodářství včetně racionálního využívání a řízení vývozu dřeva; otázky související s tropickými deštnými pralesy; výzkum a odborná příprava.
c) Rybolov: rybářská politika a budování institucí; ochrana populací ryb a racionální řízení populací ryb; chov ryb a drobný rybolov; doprava produktů rybolovu; chladírenské sklady, uvádění ryb na trh a konzervace ryb.
d) Rozvoj venkova: politika venkova a budování institucí, projekty a programy integrovaného rozvoje venkova; pomoc a projekty zaměřené na obyvatelstvo, výrobu a uvádění na trh ve venkovských oblastech; venkovská infrastruktura.
e) Průmysl: odvětvová politika a budování institucí; řemeslná odvětví; zemědělskoprůmyslová odvětví a ostatní výrobní odvětví, průmysl dopravních zařízení; technologický výzkum a vývoj; kontrola jakosti; rozvoj a rozšiřování malých a středních podniků a mikropodniků.
f) Hornictví: odvětvová politika a budování institucí; technologický výzkum a vývoj; těžba nerostných surovin v malém měřítku atd.
g) Energetika: energetická politika a budování institucí; výroba elektřiny (z obnovitelných a neobnovitelných zdrojů); účinné využívání energetických zdrojů; energetický výzkum a odborná příprava; podpora zapojení soukromého sektoru do výroby a distribuce elektřiny.
h) Doprava: dopravní politika a budování institucí; silniční, železniční, letecká a námořní doprava, vnitrozemská lodní doprava; skladovací zařízení.
i) Komunikace: komunikační politika a budování institucí; telekomunikace a sdělovací prostředky.
j) Voda: vodní politika a budování institucí; ochrana vodních zdrojů, nakládání s odpady, zásobování vodou ve venkovských a městských oblastech pro domácnosti, průmyslové nebo zemědělské účely; skladování a distribuce vody a řízení vodních zdrojů.
k) Bankovní a finanční služby a služby podnikům: politika finančního sektoru a budování institucí, služby podnikům; privatizace, kapitálová účast a uvádění na trh; podpora obchodních a podnikatelských sdružení (včetně agentur pro podporu vývozu); finanční a bankovní instituce.
l) Vývoj a využívání technologií, výzkum: politika a budování institucí; koordinovaná činnost na místní, celostátní nebo regionální úrovni pro podporu vědeckotechnických činností a jejich využívání ve výrobě, a podpora počítačové gramotnosti ve veřejném i soukromém sektoru, vědecké programy a zařízení pro výzkum.
Článek 12
Rozvoj obchodu
1. Společenství provádí opatření pro vývoj obchodu ve všech etapách až ke konečné distribuci produktu.
Jejich účelem je zajistit, aby ZZÚ získaly maximální prospěch z tohoto rozhodnutí a mohly se za nejvýhodnějších podmínek prosadit na trzích Společenství a domácích, subregionálních, regionálních a mezinárodních trzích diverzifikací a zvyšováním hodnoty a objemu obchodu zbožím a službami ze ZZÚ.
2. Kromě rozvíjení obchodu mezi ZZÚ a Společenstvím se zvláštní pozornost věnuje operacím určeným ke zvyšování samostatnosti ZZÚ a zlepšování regionální spolupráce v obchodu a službách.
3. V rámci nástrojů poskytovaných v tomto rozhodnutí a v souladu s předpisy přijatými v souvislosti s nimi se na žádost orgánů ZZÚ provádějí zejména tyto operace:
a) podpora definice nezbytných makroekonomických politik pro rozvoj obchodu;
b) podpora vytváření nebo reformy vhodných právních a regulačních rámců a reformy správních postupů;
c) budování soudržných obchodních strategií;
d) podpora ZZÚ při rozvoji jejich vnitřních kapacit, informačních systémů a informovanosti o úloze a významu obchodu pro hospodářský rozvoj;
e) podpora posilování infrastruktury související s obchodem, a zejména podpora úsilí ZZÚ rozvíjet a zdokonalovat infrastrukturu podpůrných služeb včetně dopravních a skladovacích zařízení s cílem zajistit jejich účinnou účast na distribuci zboží a služeb a posílit tok vývozu ze ZZÚ;
f) rozvoj lidských zdrojů a odborných dovedností v oblasti obchodu a služeb pro trh Společenství a regionální a mezinárodní trhy, zejména v odvětvích zpracování, uvádění na trh, distribuce a dopravy;
g) podpora rozvoje soukromého sektoru, a zejména malých a středních podniků, pro identifikaci a vývoj produktů, tržních odbytišť a společných podniků orientovaných na vývoz;
h) podpora akcí ZZÚ zaměřených na povzbuzení a přilákání soukromých investic a operací společných podniků;
i) zřizování, úprava a posilování organizací v ZZÚ zabývajících se rozvojem obchodu a služeb, přičemž se věnuje zvláštní pozornost zvláštním potřebám organizací v nejméně rozvinutých ZZÚ;
j) podpora ZZÚ, zaměřená na zlepšování jakosti jejich produktů, jejich přizpůsobování požadavkům trhu a diverzifikaci odbytišť;
k) podpora úsilí ZZÚ pronikat účinněji na trhy třetích zemí;
l) opatření pro rozvoj trhu včetně rozšiřování kontaktů a výměny informací mezi hospodářskými subjekty v ZZÚ, státech AKT, členských státech a třetích zemích;
m) podpora ZZÚ při používání moderních technik uvádění na trh v odvětvích a programech orientovaných na výrobu, zejména v oblastech jako jsou rozvoj venkova a zemědělství;
n) zřizování a rozvoj pojišťovacích a úvěrových institucí v oblasti rozvoje obchodu.
4. Podpora účasti ZZÚ na veletrzích, výstavách a v obchodních misích se provádí jen tam, kde tyto akce tvoří nedílnou součást celkových programů rozvoje obchodu a trhu.
5. Účast nejméně rozvinutých ZZÚ na různých obchodních činnostech se podporuje zvláštními ustanoveními, mimo jiné hrazením cestovních nákladů personálu a nákladů na dopravu exponátů při příležitosti jejich účasti na místních, regionálních a zahraničních veletrzích, výstavách nebo obchodních misích, včetně nákladů na dočasné stavby nebo na pronájem výstavních stánků. Nejméně rozvinutým ZZÚ se poskytuje zvláštní podpora na pomoc při přípravě nebo nákupu propagačních materiálů.
Článek 13
Obchod službami
1. Společenství souhlasí, že vyvine a bude financovat infrastrukturu a lidské zdroje, pro obchod službami v souladu s prioritami stanovenými v rámci rozvojových strategií pro každou ZZÚ.
2. Společenství přispívá k rozvoji a prosazování nákladově efektivních a účelných služeb námořní dopravy v ZZÚ:
a) podporou účelné dopravy nákladů za hospodářsky a obchodně přiměřené ceny;
b) prováděním řádných politik a pravidel hospodářské soutěže;
c) usnadňováním větší účasti ZZÚ na službách mezinárodní námořní dopravy;
d) povzbuzováním regionálních programů námořní dopravy a rozvoje obchodu;
e) zvětšováním zapojení místního soukromého sektoru v činnostech námořní dopravy.
Společenství a ZZÚ se zavazují podporovat bezpečnost dopravy a posádek a předcházení znečisťování.
3. Společenství zintenzívní spolupráci se ZZÚ s cílem zajistit pravidelné zlepšování a růst letecké dopravy.
To zahrnuje:
a) prozkoumání všech prostředků reformy a modernizace odvětví letecké dopravy ZZÚ;
b) podporu obchodní životaschopnosti a konkurenceschopnosti;
c) povzbuzování vyšší úrovně investic a účasti soukromého sektoru a větší výměny znalostí a řádné podnikatelské praxe;
d) zajišťování přístupu ke globálním sítím letecké dopravy cestujícím a vývozcům všech ZZÚ.
4. V odvětví letecké dopravy musí být zajištěna bezpečnost a zavedeny a prováděny odpovídající mezinárodní normy.
Za tímto účelem je Společenství ZZÚ nápomocno při:
a) zavedení bezpečnostních systémů letecké navigace včetně systému komunikací, navigace a dohledu a řízení leteckého provozu (CNS/ATM);
b) provádění bezpečnostních opatření na letištích a posilování kapacit civilních leteckých orgánů řídit veškeré aspekty provozní bezpečnosti spadající do jejich působnosti;
c) rozvoji infrastruktury a lidských zdrojů;
d) zajišťování, aby veškerá opatření přijímaná v této oblasti byla založena na doporučeních příslušných mezinárodních organizací a aby byla účinná a dlouhodobě udržitelná.
5. Patřičná pozornost musí být věnována minimalizaci dopadu letecké dopravy na životní prostředí, zejména prostřednictvím vhodných studií dopadu na životní prostředí.
6. V mnoha aspektech letecké dopravy mohou regionální řešení nabízet prostor pro větší efektivitu nákladů a úspory z rozsahu. Za tímto účelem se Společenství zavazuje podporovat a povzbuzovat akce na regionální úrovni tam, kde je to vhodné.
7. Jelikož telekomunikace a aktivní účast na informační společnosti jsou nezbytnými předpoklady úspěšné integrace ZZÚ do světového hospodářství, Společenství a případně ZZÚ znovu potvrzují své závazky ze stávajících mnohostranných dohod, zejména z dohody Světové obchodní organizace (WTO) o základních telekomunikacích.
8. Společenství podpoří úsilí ZZÚ zvětšit své schopnosti v oblasti obchodu službami. Spolupráce zahrnuje mimo jiné tyto oblasti:
a) podpora konzultací mezi příslušnými telekomunikačními orgány v ZZÚ a Společenství s cílem povzbudit rozvoj konkurenceschopného telekomunikačního prostředí přiblížením sazeb nákladům;
b) zřízení dialogu o různých aspektech informační společnosti včetně regulatorních hledisek a komunikační politiky;
c) výměny informací a možné technické pomoci v regulaci, normalizaci, posuzování shody a osvědčování informačních a komunikačních technologií a využívání frekvencí;
d) šíření nových informačních a komunikačních technologií a rozvoj nových zařízení, zvláště v souvislosti se vzájemným propojením sítí a interoperabilitou aplikací;
e) prosazování a provádění společného výzkumu v oblasti nových technologií spojených s informační společností;
f) navrhování a provádění programů a politik pro zvýšení informovanosti o hospodářských a sociálních přínosech plynoucích z informační společnosti.
9. Spolupráce se zaměří zejména na větší doplňkovost a harmonizaci komunikačních systémů na místní, regionální, celostátní, meziregionální a mezinárodní úrovni a jejich přizpůsobování novým technologiím.
10. Společenství podpoří opatření a operace pro rozvoj a podporu udržitelného cestovního ruchu. Tato opatření se provedou na všech úrovních od identifikace turistických produktů až do fáze uvádění na trh a propagace.
Cílem je podpora úsilí orgánů ZZÚ získat maximální prospěch z místního, regionálního a mezinárodního cestovního ruchu s ohledem na dopad cestovního ruchu na hospodářský rozvoj a podpora soukromých finančních toků ze Společenství a jiných zdrojů do rozvoje cestovního ruchu v ZZÚ. Zvláštní pozornost se věnuje potřebě integrovat cestovní ruch do sociálního, kulturního a hospodářského života lidí, stejně jako respektu k životnímu prostředí.
Zvláštní opatření pro rozvoj cestovního ruchu se zaměří na definování, přizpůsobování a rozvoj vhodných politik na místní, regionální, subregionální a mezinárodní úrovni. Programy a projekty rozvoje cestovního ruchu budou založeny na těchto politikách na základě těchto čtyř složek:
a) rozvoj lidských zdrojů a institucí, mimo jiné:
- rozvoj odborného řízení ve zvláštních odbornostech a souvislá odborná příprava na příslušných úrovních soukromého a veřejného sektoru pro zajištění přiměřeného plánování a rozvoje,
- zřízení a posilování středisek propagace cestovního ruchu,
- vzdělávání a odborná příprava pro určité složky obyvatelstva a veřejné a soukromé organizace činné v odvětví cestovního ruchu, včetně pracovníků v odvětvích podporujících cestovní ruch,
- spolupráce a výměny v rámci ZZÚ a mezi ZZÚ a AKT v oblasti odborné přípravy, technické pomoci a rozvoje institucí;
b) vývoj produktů, mimo jiné:
- identifikace produktů cestovního ruchu, vývoj netradičních a nových produktů cestovního ruchu, přizpůsobování stávajících produktů včetně uchování a rozvoje kulturního dědictví, ekologických a environmentálních hledisek, řízení, ochrany a zachování živočichů a rostlin, historického, sociálního a jiného přirozeného bohatství, rozvoje pomocných služeb,
- propagace soukromých investic v odvětví cestovního ruchu v ZZÚ včetně vytváření společných podniků,
- řemeslná výroba kulturní povahy pro turistický trh;
c) rozvoj trhu, zahrnující mimo jiné:
- pomoc při definování a provádění cílů a plánů rozvoje trhu na místní, subregionální, regionální a mezinárodní úrovni,
- podporu úsilí ZZÚ získat přístup ke službám v odvětví cestovního ruchu, jako jsou centrální rezervační systémy a systémy řízení leteckého provozu a bezpečnosti,
- uvádění na trh a propagační opatření a materiály v rámci plánů a programů integrovaného rozvoje trhu s cílem zlepšovat pronikání na trh, zaměřená na hlavní zdroje toků cestovního ruchu na tradičních i netradičních trzích, stejně jako na zvláštní činnosti, jako je účast na specializovaných obchodních akcích, jako jsou veletrhy, a na produkci kvalitní literatury, filmů a podpůrných opatření pro uvádění na trh;
d) výzkum a informace zahrnující mimo jiné:
- zlepšování informací o cestovním ruchu a jejich sběru, analýzy, šíření a využívání statistických údajů,
- posouzení sociálněhospodářského dopadu cestovního ruchu na hospodářství ZZÚ se zvláštním důrazem na vazby s ostatními odvětvími v ZZÚ a okolních regionech, jako jsou produkce potravin, výstavba, technologie a řízení.
Článek 14
Oblasti související s obchodem
1. V rámci rozvojové strategie každé ZZÚ pomáhá Společenství posilovat schopnost ZZÚ zvládnout veškeré oblasti související s obchodem, kde je to nezbytné, včetně zdokonalení a podpory institucionálního rámce.
2. Společenství spolupracuje se ZZÚ při zavádění obecných zásad ochrany a podpory investic.
3. Společenství rovněž pomáhá posilovat spolupráci se ZZÚ s cílem s vhodnými agenturami pro hospodářskou soutěž formulovat a podporovat účinné politiky hospodářské soutěže, které postupně zajistí účinné uplatňování pravidel hospodářské soutěže soukromými i státními podniky. Ke spolupráci v této oblasti patří zejména pomoc při navrhování vhodného právního rámce a jeho správního provádění se zvláštním ohledem na nejméně rozvinuté ZZÚ.
4. Společenství pokračuje v posilování spolupráce se ZZÚ a rozšíří ji zejména na tyto oblasti:
a) tvorba právních předpisů na ochranu a vynucování práv duševního vlastnictví, předcházení zneužívání těchto práv držiteli práv a jejich porušování soutěžiteli, zřízení a posilování místních, regionálních a celostátních kanceláří a jiných subjektů, včetně podpory regionálních organizací duševního vlastnictví zapojených do uplatňování a ochrany, včetně odborné přípravy personálu;
b) uzavírání dohod zaměřených na ochranu ochranných známek a zeměpisných označení produktů zvláštního zájmu.
5. Společenství pomáhá ZZÚ v jejich úsilí v oblastech normalizace a osvědčování zaměřeném na prosazování systémů slučitelných mezi Společenstvím a ZZÚ. Tato spolupráce zahrnuje zejména:
a) opatření pro prosazování většího používání mezinárodních technických předpisů, norem a postupů posuzování shody, včetně zvláštních odvětvových opatření, v souladu s úrovní hospodářského rozvoje ZZÚ;
b) spolupráce v oblasti řízení a zajišťování jakosti ve vybraných odvětvích významných pro ZZÚ;
c) podpory iniciativ ZZÚ pro budování kapacit v oblastech posuzování shody, metrologie a normalizace;
d) rozvíjení vazeb mezi institucemi pro normalizaci, posuzování shody a osvědčování v Evropě a ZZÚ.
6. Společenství pomáhá posilovat spolupráci se ZZÚ, pokud jde o hygienická, veterinární a rostlinolékařská opatření, s cílem vybudovat v této oblasti kapacity veřejného a soukromého sektoru.
7. V duchu zásad z Ria posiluje Společenství spolupráci se ZZÚ s cílem posílit vzájemnou provázanost obchodní politiky a politiky životního prostředí. Cílem spolupráce je především:
a) zřízení soudržných místních, regionálních, celostátních a mezinárodních politik;
b) posílení prvků řízení jakosti zboží a služeb spojených s životním prostředím;
c) zdokonalování výrobních metod šetrných k životnímu prostředí ve vhodných odvětvích.
8. Společenství spolupracuje se ZZÚ v oblasti pracovních norem. Spolupráce v této oblasti spočívá zejména ve:
a) výměně informací o odpovídajících pracovních předpisech;
b) pomoci při tvorbě pracovněprávních předpisů a posilování stávajících právních předpisů;
c) vzdělávacích a osvětových programech zaměřených na odstranění dětské práce;
d) dodržování pracovněprávních předpisů.
9. Společenství spolupracuje se ZZÚ v oblasti politiky ochrany spotřebitele a ochrany zdraví spotřebitele:
a) zdokonalováním institucionálních a technických kapacit v této oblasti;
b) zřizováním systémů včasné výstrahy pro vzájemné informování o nebezpečných produktech;
c) výměnou informací a zkušeností o zřizování a činnosti poprodejního dohledu nad produkty a o bezpečnosti produktů;
d) zdokonalováním informací poskytovaných spotřebitelům o cenách, vlastnostech produktů a nabízených službách;
e) povzbuzováním rozvoje soukromých spotřebitelských sdružení a styků mezi zástupci spotřebitelských skupin;
f) zlepšováním slučitelnosti politik a systémů na ochranu spotřebitele;
g) informováním o vstupu v platnost právních předpisů a podporou spolupráce ve vyšetřování nebezpečného nebo nepoctivého obchodního jednání;
h) uplatňováním zákazů vývozu v obchodu se zbožím a se službami, jejichž uvádění na trh bylo v zemi jejich výroby zakázáno.
10. Společenství podporuje úsilí vyvíjené veřejnými a soukromými aktéry ZZÚ v oblasti informačních technologií a telekomunikací zaměřené na:
a) modernizaci telekomunikační infrastruktury, služeb přenosu dat, aplikací dálkového zpracování a projekty aplikace telematiky (TAP);
b) rozvoj a zdokonalování služeb a lidských kapacit, potřebných pro dosažení informační společnosti, a nejlepší možnou integraci těchto služeb do regionálních souvislostí;
c) zlepšování informovanosti o hospodářských příležitostech a výměny zkušeností a know-how;
d) poskytování lepších informací uživatelům těchto zdrojů;
e) optimální a udržitelné využívání potenciálu tohoto odvětví;
f) rozvoj používání telekomunikační a informační techniky v oblasti vzdělávání včetně dálkového studia;
g) zvětšování elektronické obchodní a hospodářské spolupráce;
h) zlepšování a modernizace zdravotnických sítí prostřednictvím rozvoje vazeb mezi nemocnicemi, použití dálkového stanovení diagnózy a tvorby společných databází;
i) vývoj multimediálního přístupu ke kulturním a turistickým zdrojům;
j) zdokonalování a zvětšování užívání informační a komunikační techniky v průmyslu a pro inovaci.
Článek 15
Sociální oblast
1. V rámci rozvojové strategie každé ZZÚ přispívá Společenství k opatřením pro lidský a společenský rozvoj. Spolupráce by mohla podporovat zejména programy v těchto odvětvích:
a) Vzdělávací politika a budování institucí (budovy a materiál); výuka jazyků a odborná příprava pedagogů; základní vzdělávání; sekundární vzdělávání a odborná příprava, vyšší vzdělávání (včetně vzdělávacích činností specifických pro určitá odvětví, například zemědělská odborná příprava).
Oblast vzdělávání by se měla zaměřit na rozšíření přístupu k základnímu vzdělávání a zlepšování jeho kvality výstavbou více škol, obnovou stávajících tříd a zajišťováním výukových materiálů, odbornou přípravou učitelů a poskytováním stipendií chudým studentům.
b) Reformní činnosti ve zdravotnictví, zdravotní politice a budování institucí; vzdělávání lékařů, odborné přípravě a výzkumu, zdravotnické infrastruktuře; HIV/AIDS.
Projekty ve zdravotnictví by měly pomáhat zajišťovat služby základní a preventivní péče, zejména plánování rodičovství a služby zdravotní péče o matku a dítě.
c) Populační politika a plánování rodičovství; péči o matku a dítě včetně podpory projektů péče o rodinu a vývoj příští generace.
d) Zvyšování účinnosti politik pro předcházení výrobě, distribuci a nedovolenému obchodu se všemi druhy omamných a psychotropních látek, předcházení a omezování zneužívání drog, s ohledem na práci, kterou v této souvislosti vykonávají mezinárodní subjekty.
Spolupráce zahrnuje:
i) odbornou přípravu, vzdělávání, podporu zdraví a rehabilitace závislých osob včetně projektů pro jejich opětovnou integraci do pracovního a společenského prostředí;
ii) opatření pro povzbuzení alternativních hospodářských příležitostí, například programů pro alternativní rozvoj oblastí, využívaných pro nedovolenou výrobu omamných rostlin, spojených s účinnými represivními opatřeními;
iii) technickou, finanční a správní pomoc související se sledováním obchodu s prekurzory a zavedení norem rovnocenných normám přijatým Společenstvím a zúčastněnými mezinárodními subjekty;
iv) technickou, finanční a správní pomoc ohledně předcházení, léčby a snižování zneužívání drog;
v) technickou pomoc, odbornou přípravu a zavedení norem předcházejících praní peněz rovnocenných normám přijatým Společenstvím a jinými mezinárodními subjekty, zejména Finanční akční skupinou proti praní peněz;
vi) výměnu důležitých informací pro provádění písmen a) až d).
e) Vodohospodářská politika a budování institucí; ochrana vodních zdrojů; nakládání s odpady (voda pro zemědělství nebo energetiku bude zahrnuta do odpovídajícího odvětví).
V odvětví zásobování vodou a hygieny je cílem poskytovat služby v nedostatečně obsluhovaných oblastech. Financování této podpory, zvětšující přístup k zásobám pitné vody a hygienickým službám, přímo přispívá k rozvoji lidských zdrojů zlepšováním zdravotního stavu, a tudíž ke zvyšování produktivity lidí, kteří k těmto službám dosud nemají přístup; stálá potřeba rozšiřovat základní služby spojené s vodou, hygienou a dopravou musí být pro městské i venkovské obyvatelstvo řešeny způsoby udržitelnými z hlediska životního prostředí.
f) Společenství spolupracuje se ZZÚ na zachování, udržitelném využívání a řízení jejich biologické rozmanitosti s ohledem na akční plán Společenství pro biologickou rozmanitost.
Spolupráce v této oblasti může zejména zahrnovat:
i) podporu zpracování, aktualizace a provádění národních strategií a akčních plánů biologické rozmanitosti;
ii) usnadňování zřizování místních, regionálních a subregionálních mechanismů pro výměnu informací, sledování a hodnocení pokroku při provádění Úmluvy o biologické rozmanitosti (CBD) [7];
iii) vyvíjení a udržování aktuálních databází o biologické rozmanitosti v ZZÚ;
iv) provádění vhodných opatření týkajících se přístupu ke genetickým zdrojům;
v) podpora uzavírání dohod se soukromým sektorem pro využívání genetických zdrojů země tak, aby místní společenství mohla účinně využívat hospodářský výnos plynoucí z takových dohod, a tak, aby využívání genetických zdrojů nepoškozovalo ochranu a zachování biologické rozmanitosti;
vi) pomoc ZZÚ účastnit se aktivně na procesu tvorby politiky a na jednáních v rámci CBD.
g) Projekty a programy bytové výstavby a integrovaného městského rozvoje
V městském rozvoji se úsilí zaměří na výstavbu nebo obnovu silnic a další základní infrastruktury včetně nízkopříjmové bytové výstavby.
Článek 16
Regionální spolupráce a integrace
Spolupráce zajistí, aby byla poskytována účinná pomoc pro dosažení cílů a priorit stanovených příslušnými orgány ZZÚ v rámci regionální a subregionální spolupráce a integrace:
1. Regionální spolupráce se týká operací dohodnutých mezi:
(a) dvěma či více ZZÚ;
(b) jednou či více ZZÚ a jedním či více sousedními státy AKT nebo třetími zeměmi;
(c) jednou či více ZZÚ a jedním či více státy AKT nebo jedním či více nejvzdálenějšími regiony uvedenými v čl. 299 odst. 2 Smlouvy (Guadeloupe, Guyana, Martinik, Réunion, Kanárské ostrovy, Azory a Madeira);
(d) dvěma či více regionálními organizacemi, jichž jsou ZZÚ členy;
(e) jednou či více ZZÚ a regionálními organizacemi, jejichž členy jsou ZZÚ, státy AKT nebo jeden či více nejvzdálenějších regionů.
2. Spolupráce v těchto souvislostech má tyto cíle:
(a) pečovat o postupnou integraci ZZÚ do světového hospodářství;
(b) urychlovat hospodářskou spolupráci a rozvoj uvnitř regionů ZZÚ a mezi nimi a regiony států AKT;
(c) podporovat volný pohyb osob, zboží, služeb, kapitálu, pracovních sil a technologií;
(d) urychlovat hospodářskou diverzifikaci a koordinaci, a harmonizaci regionálních a subregionálních politik spolupráce;
(e) podpora a pěstování obchodu mezi ZZÚ a uvnitř ZZÚ i obchodu s nejvzdálenějšími regiony, státy AKT či jinými třetími zeměmi.
3. V souvislostech regionální integrace má spolupráce tyto cíle:
(a) výstavbu a posilování schopností organizací a institucí pro regionální spolupráci a začlenění s cílem podpořit regionální spolupráci a integraci;
(b) povzbudit nejméně rozvinuté ZZÚ k účasti na rozvoji regionálních trhů a výhodách, které z nich plynou;
(c) provádět na regionální úrovni politiku odvětvových reforem;
(d) liberalizaci obchodu a plateb;
(e) podporovat přeshraniční zahraniční a domácí investice a jiné iniciativy regionální a subregionální hospodářské integrace;
(f) brát v úvahu čisté přechodné náklady regionální integrace na rozpočtové příjmy a platební bilanci.
4. Regionální spolupráce se týká řady různých funkčních a tematických oblastí, které konkrétně řeší společné problémy a využívají výhod úspor z rozsahu, včetně:
(a) infrastruktury a zejména infrastruktury dopravy a komunikací a s nimi spojených otázek bezpečnosti, energetiky;
(b) životního prostředí, řízení vodních zdrojů;
(c) zdravotnictví, vzdělávání a odborné přípravy;
(d) výzkumné, vědecké a technické spolupráce;
(e) připravenosti na regionální katastrofy a iniciativy pro jejich zmírňování;
(f) ostatních oblasti, například kontroly zbrojení, drog, organizovaného zločinu, praní peněz, podvodů a korupce.
5. Spolupráce také podporuje programy a iniciativy meziregionální spolupráce a spolupráce mezi ZZÚ a mezi AKT.
Článek 17
Kulturní a sociální spolupráce
Spolupráce přispívá k samostatnému rozvoji ZZÚ, což je proces soustředěný na obyvatele samotné, zakořeněný v kultuře každého národa. Tento lidský a kulturní rozměr zahrnuje všechny oblasti a odráží se ve všech rozvojových projektech a programech. Spolupráce podporuje politiky a opatření přijímaná příslušným orgány ZZÚ pro posílení svých lidských zdrojů, zvyšování jejich tvůrčích schopností a prosazování jejich kulturních identit. Povzbuzuje účast obyvatelstva na procesu rozvoje.
Kulturní a společenská spolupráce se vyjadřuje prostřednictvím:
- přihlédnutí ke kulturnímu a společenskému rozměru,
- podpory kulturních identit a dialogu mezi kulturami se zvláštním ohledem na zachování kulturního dědictví, tvorbu a šíření kulturních produktů, kulturní akce, informace a komunikaci,
- operací pro zlepšování a posílení lidských zdrojů, zaměřených zejména na vzdělávání a odbornou přípravu, vědeckou a technickou spolupráci, úlohu žen v rozvoji, zdravotnictví a boj proti zneužívání drog, obyvatelstvo a demografii.
ČÁST TŘETÍ
NÁSTROJE SPOLUPRÁCE ZZÚ A ES
HLAVA I
ROZVOJOVÁ FINANČNÍ SPOLUPRÁCE
Kapitola 1
Obecná ustanovení
Článek 18
Objectives
Cílem rozvojové finanční spolupráce, prováděné prostřednictvím poskytování přiměřených finančních zdrojů a vhodné technické pomoci, je:
(a) podpořit a povzbudit vlastní úsilí ZZÚ o dosažení udržitelného sociálního, kulturního a hospodářského rozvoje na základě vzájemného zájmu a v duchu vzájemné závislosti;
(b) pomoci zvýšit životní úroveň obyvatel ZZÚ;
(c) prosazovat opatření, která jsou pravděpodobně schopna mobilizovat kapacitu společenství, skupin, sdružení a jednotlivců vyvíjet iniciativu a účastnit se na navrhování a provádění rozvojových programů;
(d) v zájmu zmírnění chudoby přispívat k nejúplnější účasti obyvatelstva na prospěchu plynoucím z rozvoje;
(e) přispívat k rozvoji kapacity ZZÚ inovovat, přizpůsobovat a transformovat místní technologie a zvládnout vhodné nové technologie;
(f) podporovat úsilí ZZÚ o dosažení hospodářské diverzifikace, mimo jiné přispěním k udržitelnému zkoumání, uchování, zpracování a využívání svých přírodních zdrojů;
(g) poskytovat podporu a prosazovat optimální rozvoj lidských zdrojů v ZZÚ;
(h) usnadňovat nárůst finančních toků do ZZÚ, které splní jejich vyvíjející se potřeby, a podporovat úsilí ZZÚ o harmonizaci mezinárodní spolupráce na jejich rozvoji společným financováním operací s jinými finančními institucemi nebo třetími stranami;
(i) prosazovat přímé soukromé investice v ZZÚ, podporovat rozvoj zdravého, prosperujícího a dynamického soukromého sektoru ZZÚ a povzbuzovat toky místních, vnitrostátních a zahraničních investic do výrobních odvětví ZZÚ;
(j) povzbuzovat regionální spolupráci, solidaritu a integraci mezi jednotlivými ZZÚ a mezi ZZÚ a AKT;
(k) umožnit zřízení vyváženějších hospodářských a sociálních vztahů a lepšího pochopení mezi ZZÚ, státy AKT, členskými státy a zbytkem světa s cílem napomoci integraci ZZÚ do světového hospodářství;
(l) umožnit ZZÚ, jež čelí vážným hospodářským a sociálním obtížím výjimečné povahy způsobeným přírodními katastrofami nebo mimořádnými okolnostmi se srovnatelným účinkem, využít pomoci při mimořádných událostech;
(m) pomoci nejméně rozvinutým ZZÚ překonat zvláštní překážky bránící jejich rozvojovému úsilí.
Článek 19
Zásady
1. Rozvojová finanční spolupráce je založena na partnerství, doplňkovosti a subsidiaritě a
(a) provádí se v souladu se strategiemi přidružení a rozvoje přijatými podle článku 4, s patřičným ohledem na zeměpisné, sociální a kulturní charakteristiky ZZÚ i na jejich specifický potenciál;
(b) zajišťuje, aby byly toky zdrojů poskytovány předvídatelně a pravidelně;
(c) je pružná a přizpůsobená situaci v každé ZZÚ.
2. Členské státy spolupracují s Komisí s cílem zajistit pro využívání prostředků Společenství řádné finanční řízení.
3. V souladu s partnerským přístupem se o činnostech Společenství rozhoduje v úzkých konzultacích mezi Komisí, dotčenými orgány ZZÚ a členským státem, s nímž je spojena. Toto partnerství se uskutečňuje při plném respektování institucionálních, právních a finančních pravomocí každého z partnerů.
4. Aniž je dotčen čl. 25 odst. 1 druhý pododstavec, příspěvky Společenství a členských států se vzájemně doplňují.
5. V souladu se zásadou subsidiarity odpovídají za provádění operací dotčené orgány ZZÚ, aniž jsou dotčeny pravomoci Komise ve věcech zajištění řádného finančního řízení při využívání prostředků Společenství.
Článek 20
Jednotné programové dokumenty
1. V souladu s článkem 4 stanoví orgány ZZÚ, Komise a členský stát, s nímž je ZZÚ spojena, jednající v partnerství, strategii a prioritní cíle, na nichž má být JPD založen.
2. Orgány ZZÚ odpovídají za:
(a) stanovení svých priorit, na nichž má být založena strategie spolupráce;
(b) identifikaci projektů a programů v rámci odvětvového plánování a za stanovení podpůrných opatření pro zajištění udržitelnosti a životaschopnosti navrhovaných plánů;
(c) přípravu projektové a programové dokumentace;
(d) přípravu, projednání a uzavírání zakázek;
(e) provádění a řízení projektů a programů;
(f) udržování projektů a programů a zajišťování jejich udržitelnosti.
3. Příslušné orgány ZZÚ a Komise společně odpovídají za:
(a) přijetí JPD;
(b) zajištění rovnosti podmínek účasti v nabídkových řízeních a na zakázkách;
(c) monitorování a hodnocení účinků a výsledků projektů a programů;
(d) zajištění správného, bezodkladného a účinného provádění projektů a programů.
4. Komise odpovídá za přijímání finančních rozhodnutí o celkovém přídělu odpovídajícímu JPD postupem podle článku 24.
5. Není-li v tomto rozhodnutí stanoveno jinak, jsou veškerá rozhodnutí vyžadující schválení jedné ze stran přidružení schválena nebo se považují za schválená do šesti měsíců od oznámení druhou stranou.
Článek 21
Rozsah financování
V rámci strategie a priorit stanovených dotyčnou ZZÚ na místní nebo regionální úrovni může být finanční podpora poskytována na operace pomáhající dosáhnout cílů stanovených tímto rozhodnutím.
Do tohoto rozsahu spadají tyto činnosti:
a) odvětvové politiky a reformy a projekty, které jsou s nimi slučitelné;
b) institucionální rozvoj, budování kapacit a integrace hledisek životního prostředí;
c) programy technické spolupráce;
d) humanitární pomoc a operace při mimořádných událostech;
e) dodatečná podpora v případě výkyvů příjmů z vývozu zboží a služeb.
Článek 22
Způsobilost pro financování
1. Finanční podporu poskytovanou podle tohoto rozhodnutí mohou obdržet tyto subjekty nebo orgány:
a) ZZÚ;
b) regionální nebo mezistátní organizace, k nimž patří jedna či více ZZÚ a které jsou jejich příslušnými orgány k tomu oprávněny;
c) společné subjekty zřízené Společenstvím a ZZÚ, aby sledovaly některé zvláštní cíle.
2. S výhradou dohody orgánů dotyčných ZZÚ mohou podporu obdržet rovněž
a) místní, celostátní nebo regionální veřejné nebo poloveřejné subjekty, místní samosprávné celky ZZÚ, a zejména jejich finanční instituce a rozvojové banky;
b) společnosti a podniky ZZÚ a regionálních skupin;
c) podniky členského státu, s cílem umožnit jim navíc k jejich vlastnímu příspěvku provádět výrobní projekty na území ZZÚ;
d) finanční zprostředkovatelé ZZÚ nebo Společenství, kteří podporují a financují soukromé investice v ZZÚ;
e) aktéři decentralizované spolupráce a ostatní nestátní aktéři ze ZZÚ a ze Společenství, s cílem umožnit jim provádět hospodářské, kulturní, sociální a vzdělávací projekty a programy v ZZÚ v rámci decentralizované spolupráce uvedené v článku 29.
Článek 23
Programování a provádění
Komise přijme prováděcí předpisy k této části rozhodnutí a pro přílohy II A až D do dvanácti měsíců po jeho vstupu v platnost postupem podle článku 24 a ve spolupráci se ZZÚ podle článku 7.
Komise podpoří plné využívání nástrojů stanovených v tomto rozhodnutí, zejména obchodními a finančními ustanoveními, ze strany ZZÚ tím, že poskytne vhodné pokyny a informace do dvanácti měsíců po jeho vstupu v platnost.
Tyto předpisy upraví zejména:
a) postup pro vypracování JPD a jeho podstatných prvků;
b) postupy a kritéria pro monitorování, audit, hodnocení ex ante, v polovině období a ex post, přezkoumání a provádění JPD, včetně těch, jež se týkají účasti Komise na těchto činnostech;
c) vypracovávání periodických a jiných zpráv;
d) prováděcí pravidla pro finanční opravy uvedená v článku 32.
Finanční a účetní postupy jsou stanoveny ve finančním nařízení pro 9. ERF.
Článek 24
Výbor ERF-ZZÚ
1. Tam, kde je to vhodné, je Komisi nápomocen výbor zřízený interní dohodou (v tomto článku dále jen "výbor").
2. Při vykonávání pravomocí, které mu uděluje toto rozhodnutí, je tento výbor označován jako "výbor ERF-ZZÚ". Na výbor ERF-ZZÚ se vztahuje vnitřní jednací řád výboru zřízeného interní dohodou.
3. Výbor zaměřuje svou práci na podstatné otázky rozvojové spolupráce na úrovni ZZÚ a regionů. V zájmu soudržnosti, koordinace a doplňkovosti monitoruje provádění JPD.
4. Výbor vydává stanovisko k:
a) návrhům JPD a všem jejich změnám;
b) prováděcím předpisům k této části a k přílohám II A až D.
5. Zástupce Komise předloží výboru návrh opatření, která mají být přijata. Výbor zaujme stanovisko k návrhu ve lhůtě stanovené předsedou. Stanovisko se přijímá většinou stanovenou v čl. 21 odst. 4 interní dohody. Hlasům zástupců členských států ve výboru je přidělena váha stanovená v odstavci 3 téhož článku. Předseda nehlasuje.
6. Komise přijímá opatření, která jsou okamžitě použitelná. Pokud však tato opatření nejsou v souladu se stanoviskem výboru, sdělí je Komise neprodleně Radě. V tomto případě může Komise nejvýše o tři měsíce ode dne tohoto sdělení odložit použitelnost opatření, o kterých rozhodla.
7. Rada může většinu v souladu s vážením uvedeným v odstavci 5 přijmout ve lhůtě stanovené v odstavci 6 jiné rozhodnutí.
8. Komise informuje výbor o monitorování, hodnocení a auditu JPD.
Kapitola 2
Zdroje zpřístupněné pro ZZÚ
Článek 25
Finanční pomoc
1. Celková částka finanční pomoci Společenství pro účely kapitoly 1, její přidělení, finanční podmínky a postupy a využití této pomoci v období od roku 2000 do roku 2007 jsou uvedeny v přílohách II A až D a v kapitole 3, aniž jsou dotčeny předpisy, které má Komise přijmout podle článku 24.
Finanční pomoc podle tohoto rozhodnutí může být použita na krytí celkových nákladů místních a zahraničních výdajů projektů a programů, včetně financování opakujících se nákladů.
2. ZZÚ jsou rovněž způsobilé pro financování podle právních předpisů platných ve prospěch rozvojových zemí uvedených v příloze II E a pro programy Společenství uvedené v příloze II F.
Kapitola 3
Podpora investic soukromého sektoru
Článek 26
Povzbuzování investic
Orgány ZZÚ, členské státy a Společenství uznávají význam soukromých investic pro podporu své rozvojové spolupráce a potřebu přijmout opatření k povzbuzení těchto investic a
a) provádějí opatření pro povzbuzení účasti soukromých investorů jednajících v souladu s cíli a prioritami rozvojové spolupráce ZZÚ a ES a s odpovídajícími právními předpisy na svém rozvojovém úsilí;
b) zajišťují těmto investorům korektní a spravedlivé zacházení;
c) přijímají opatření a provádějí akce, které pomáhají vytvářet a udržovat předvídatelné a bezpečné investiční prostředí, a jednávají dohody, které toto prostředí zlepšují;
d) prosazují účinnou spolupráci mezi hospodářskými subjekty ZZÚ a mezi nimi a hospodářskými subjekty ze Společenství s cílem zvětšit tok kapitálu, řídící schopnosti, technologie a jiné formy know-how;
e) se snaží prosazovat větší tok soukromých zdrojů mezi Společenstvím a ZZÚ, mimo jiné tím, že přispívají k odstraňování překážek bránících subjektům ZZÚ v přístupu na mezinárodní kapitálové trhy, včetně trhů Společenství;
f) vytvářejí prostředí, které podněcuje rozvoj finančních institucí a mobilizaci zdrojů klíčových pro tvorbu kapitálu a růst podnikavosti;
g) podporují rozvoj podniků přijímáním opatření nezbytných pro zlepšení podnikatelského prostředí, a zejména pečují o právní, správní a pobídkový rámec vedoucí ke vzniku a rozvoji dynamických podniků soukromého sektoru, včetně základních operací;
h) podporují schopnost místních institucí v ZZÚ poskytovat takový rozsah služeb, který může povzbudit větší místní účast v průmyslové a obchodní činnosti.
Článek 27
Podpora a financování investic
Spolupráce poskytne dlouhodobé financování na pomoc prosazování růstu soukromého sektoru a mobilizace vnitrostátního a zahraničního kapitálu k tomuto účelu. Pro tento účel spolupráce poskytne zejména:
a) granty na krytí technické a finanční pomoci pro rozvoj lidských zdrojů, budování institucionálních kapacit či jiných forem institucionální podpory související s konkrétními investicemi; opatření určená ke zvýšení konkurenceschopnosti podniků a budování kapacit soukromých finančních a nefinančních zprostředkovatelů; opatření pro usnadnění a podporu investic a činností zvyšujících konkurenceschopnost;
b) poradenské a konzultační služby na pomoc vytváření příznivého klimatu pro investice a zásobu informací pomáhající vést a povzbuzovat kapitálové toky;
c) granty financované investiční facilitou uvedenou v příloze II C;
d) půjčky z vlastních zdrojů EIB.
Podmínky použitelné pro investiční facilitu a výše uvedené půjčky jsou stanoveny v přílohách II B a C.
Kapitola 4
Dodatečná podpora v případě výkyvů příjmů z vývozu
Článek 28
Dodatečná podpora
1. S cílem zmírnit nepříznivé účinky veškerých krátkodobých výkyvů příjmů z vývozu, zejména v zemědělském a těžebním odvětví, které by mohly ohrozit dosažení rozvojových cílů dotyčné ZZÚ, se v rámci finančního přídělu uvedeného v příloze II A zřizuje systém dodatečné podpory.
2. Účelem podpory v případech krátkodobých výkyvů příjmů z vývozu je ochrana makroekonomických a odvětvových reforem a politik vystavených riziku v důsledku poklesu příjmů a náprava nepříznivých důsledků nestability příjmů z vývozu, zejména u zemědělských produktů a produktů těžby.
3. Při přidělování zdrojů uvedených v příloze II D se bere v úvahu závislost hospodářství ZZÚ na vývozu, zejména v zemědělském a těžebním odvětví. V této souvislosti se nejméně vyvinutým ZZÚ dostává výhodnějšího zacházení.
4. Dodatečné prostředky se poskytují v souladu se zvláštními ustanoveními podpůrného mechanismu stanoveného v příloze II D.
5. Společenství rovněž poskytuje podporu tržním pojistným programům navrženým pro ZZÚ, které se chtějí chránit proti riziku výkyvů příjmů z vývozu.
Kapitola 5
Podpora ostatním aktérům spolupráce
Článek 29
Cíle a financování
1. S cílem řešit rozvojové potřeby místních společenství a povzbudit všechny aktéry decentralizované spolupráce schopné přispět k autonomnímu rozvoji ZZÚ, aby prosazovali a prováděli iniciativy, podpoří spolupráce mezi ZZÚ a ES tyto rozvojové operace v mezích stanovených dotyčnými ZZÚ a členskými státy, s nimiž jsou tyto ZZÚ spojeny, a v rámci ustanovení JPD.
2. V této souvislosti se finanční podpora decentralizovaným projektům a mikroprojektům poskytuje takto:
a) Partnery spolupráce způsobilými pro finanční podporu podle této kapitoly jsou aktéři decentralizované spolupráce ve Společenství, ZZÚ nebo jiných rozvojových zemích, tj. místní orgány veřejné moci, nevládní organizace, místní sdružení obchodníků a iniciativy místních občanů, družstva, odbory, ženské a mládežnické organizace, vzdělávací a výzkumné instituce, církve a jakákoli nevládní sdružení, která pravděpodobně přispějí k rozvoji.
Tato forma spolupráce zpřístupní pro rozvoj ZZÚ schopnosti, inovativní operační metody a zdroje aktérů decentralizované spolupráce. Podpora bere v úvahu zejména společné akce Společenství, ZZÚ a ostatních rozvojových zemí.
b) Místní mikroprojekty musí mít hospodářský a sociální dopad na život lidí, plnit prokázanou a zjištěnou prioritní potřebu a být podnikány z iniciativy a za aktivní účasti místního společenství, které z nich má prospěch.
3. Projekty nebo programy v rámci této formy spolupráce mohou být cestou, jak dosáhnout zvláštních cílů JPD nebo výsledků iniciativ místních společenství či decentralizovaných aktérů.
4. Podpora poskytovaná podle této kapitoly je ve vztahu k příloze II E dodatečná nebo v případě potřeby doplňková.
5. Příspěvky na financování mikroprojektů a decentralizované spolupráce pocházejí z grantů, přičemž v tomto případě příspěvek nesmí být zpravidla vyšší než tři čtvrtiny celkových nákladů každého projektu. Rozdíl je financován:
a) u mikroprojektů dotyčným místním společenstvím věcným plněním nebo formou služeb či v hotovosti, podle jeho schopnosti přispět;
b) u decentralizované spolupráce aktéry decentralizované spolupráce za předpokladu, že finanční, technické, materiálové a ostatní zdroje, které přinesou, nejsou obecně nižší než 25 % odhadovaných nákladů projektu či programu;
c) ve výjimečných případech, kdy se jedná o mikroprojekty i o decentralizovanou spolupráci, orgány dotyčné ZZÚ buď ve formě finančního příspěvku, nebo využitím veřejného zařízení či dodávky služeb.
Pro projekty a programy financované v rámci mikroprojektů nebo decentralizované spolupráce se použijí postupy stanovené tímto rozhodnutím, zvláště s ohledem na prováděcí ustanovení JPD.
Kapitola 6
Podpora humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech
Článek 30
Cíle a prostředky
1. Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje ZZÚ, které čelí vážným hospodářským a sociálním obtížím výjimečné povahy, které jsou důsledkem přírodních katastrof nebo mimořádných okolností se srovnatelnými důsledky. Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje po dobu nezbytnou ke zvládnutí mimořádných potřeb vyplývajících z těchto situací.
Humanitární pomoc a pomoc při mimořádných událostech se poskytuje výlučně podle potřeb a zájmů obětí katastrofy.
2. Cílem humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech je:
a) zachraňovat lidské životy v krizových a těsně pokrizových situacích způsobených přírodními katastrofami nebo mimořádnými okolnostmi se srovnatelnými důsledky;
b) přispět k financování dopravy humanitární pomoci a úsilí k zajištění přímému přístupu zamýšlených příjemců k této pomoci všemi dostupnými logistickými prostředky;
c) provádět krátkodobá opatření obnovy a rekonstrukce s cílem vytvořit co nejdříve podmínky pro integraci nebo opětovnou integraci dotyčných lidí;
d) řešit potřeby plynoucí z vysídlení obyvatel, jako jsou uprchlíci, vysídlené osoby a navrátilci, po přírodní nebo člověkem způsobené katastrofě s cílem plnit po nezbytně dlouhou dobu veškeré potřeby uprchlíků a vysídlených osob, ať se nacházejí kdekoli, a usnadnit jejich dobrovolné opětovné usazování;
e) pomáhat ZZÚ vyvíjet nebo zdokonalovat systémy předcházení katastrofám a připravenosti na ně, včetně systémů pro předvídání a včasného varování, s cílem snižovat následky katastrof.
3. Pomoc může být obdobně poskytnuta ZZÚ přijímajícím uprchlíky nebo navrátilce, aby plnila naléhavé potřeby, jež nejsou kryty pomocí při mimořádných událostech.
4. Pomoc poskytovaná podle tohoto článku se financuje z rozpočtu Společenství. Vedl financování z odpovídající kapitoly rozpočtu však může být výjimečně financována z přídělů stanovených v příloze II A.
5. Operace humanitární pomoci a pomoci při mimořádných událostech se provádějí buď na žádost ZZÚ postižené krizovou situací, Komise, členského státu, s nímž je ZZÚ spojena, mezinárodních organizací nebo místních nebo mezinárodních nevládních organizací. Tato pomoc je spravována a prováděna podle postupů umožňujících rychlé, pružné a účinné zásahy.
Kapitola 7
Prováděcí postupy
Článek 31
Technická pomoc
1. Z podnětu Komise nebo jejím jménem mohou být financovány studie nebo opatření technické pomoci s cílem zajistit přípravu, monitorování, hodnocení a dohled nezbytné pro provádění tohoto rozhodnutí.
Tyto studie nebo opatření technické pomoci se financují z celkového grantového přídělu.
2. Z podnětu ZZÚ po vydání stanoviska Komise mohou být financovány studie a opatření technické pomoci ve vztahu k provádění činností obsažených v JPD.
Tyto studie nebo opatření technické pomoci se financují z přídělu dotyčné ZZÚ.
Článek 32
Finanční kontrola
1. Hlavní odpovědnost za finanční dohled nad operací nese dotyčná ZZÚ. Provádí se případně koordinovaně s členským státem, s nímž je ZZÚ spojena, v souladu s platnými vnitrostátními právními předpisy.
2. Komise odpovídá za:
a) zajištění toho, aby v dotyčných ZZÚ existovaly a řádně fungovaly řídící a kontrolní systémy zajišťující správné a efektivní využívání prostředků Společenství;
b) to, aby v případě nesrovnalostí zaslala doporučení nebo žádosti o opatření k nápravě těchto nesrovnalostí a veškerých zjištěných nedostatků v řízení.
3. Komise, ZZÚ a případně členský stát, s nímž je ZZÚ spojena, se na základě správních ujednání jednou za rok nebo za dva roky scházejí, aby koordinovali programy, metodiky a provádění kontrol.
4. Pokud jde o finanční opravy,
a) odpovídá za zjištění a opravu finančních nesrovnalostí v prvé řadě ZZÚ;
b) avšak v případě nedostatků na straně dotyčné ZZÚ, jestliže ZZÚ nenapraví situaci a pokusy o urovnání jsou neúspěšné, Komise jedná, aby snížila celkový příděl odpovídající finančnímu rozhodnutí o JPD nebo odňala jeho zůstatek.
Kapitola 8
Přechod od předchozích Evropských rozvojových fondů k 9. ERF
Článek 33
Provádění předchozích ERF a přechodná etapa
1. Závazky učiněné v rámci 6., 7. a 8. ERF před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost se nadále provádějí podle pravidel platných pro uvedené ERF.
Zdroje z 6., 7. a 8. ERF, které byly přiděleny ZZÚ před vstupem tohoto rozhodnutí v platnost, jim zůstávají přiděleny. Tyto zdroje se nadále využívají podle odpovídajících ustanovení rozhodnutí 91/482/EHS, která jsou nadále použitelná pro tyto účely, do vstupu v platnost interní dohody, kterou se zřizuje 9. ERF.
Dokud nevstoupí v platnost interní dohoda, kterou se zřizuje 9. ERF, zůstávají úředníci odpovídající za řízení a provádění zdrojů Evropského rozvojového fondu, zejména hlavní schvalující osoba ERF, místní schvalující osoba ZZÚ a vedoucí delegace Komise odpovědni za řízení a provádění úkolů, jež jim byly přiděleny rozhodnutím Rady 91/482/ES.
2. Veškeré zůstatky, které zbudou z předchozích ERF ke dni vstupu v platnost interní dohody, kterou se zřizuje 9. ERF, a veškeré částky, na které budou závazky zrušeny později z projektů probíhajících v rámci těchto fondů, budou převedeny do 9. ERD a použity podle podmínek stanovených tímto rozhodnutím.
Veškeré zdroje takto převedené do 9. ERF, jež byly předtím přiděleny pro orientační program jedné ze ZZÚ nebo regionu, zůstanou přiděleny této ZZÚ nebo pro regionální spolupráci.
Veškeré ostatní zůstatky, které nebyly přiděleny pro žádný orientační program, se převedou do nepřidělené částky 9. ERF. Celková částka tohoto rozhodnutí, doplněná převedenými zůstatky z předchozích ERF, pokrývá období let 2000 až 2007. Tento odstavec se použije zejména na všechny zbývající zůstatky celkových částek uvedených v článcích 118 a 142 rozhodnutí 91/482/EHS o stabilizaci příjmů z vývozu zemědělských komodit (Stabex) a o zvláštním finančním nástroji (Sysmin).
HLAVA II
HOSPODÁŘSKÁ A OBCHODNÍ SPOLUPRÁCE
Článek 34
Cíl
1. Cílem hospodářské a obchodní spolupráce je podpořit hospodářský a sociální rozvoj ZZÚ, zejména vytvořením úzkých hospodářských vztahů mezi nimi a Společenstvím jako celkem.
Provádění této spolupráce musí být v souladu s cíli ostatních společných politik.
2. Společenství se kromě toho zavazuje podporovat účinnou integraci ZZÚ do světového hospodářství a rozvoj jejich obchodu zbožím a službami na regionálních a světových trzích.
Kapitola 1
Ustanovení pro obchod se zbožím
Článek 35
Volný přístup pro původní produkty
1. Produkty pocházející ze ZZÚ se dovážejí do Společenství s osvobozením od cla.
2. Pojem původních produktů a způsoby správní spolupráce, které se k nim vztahují, jsou stanoveny v příloze III.
Článek 36
Překládka nepůvodních produktů ve volném oběhu v ZZÚ
1. Produkty, které nepocházejí ze ZZÚ, ale jsou v ZZÚ ve volném oběhu a jsou jako takové zpětně vyváženy do Společenství, se přijímají pro dovoz do Společenství s osvobozením od cla a poplatků s rovnocenným účinkem za předpokladu, že
a) v dotyčné ZZÚ bylo zaplaceno clo nebo poplatky s rovnocenným účinkem na úrovni alespoň stejné jako cla platná ve Společenství na dovoz týchž produktů s původem ve třetích zemích způsobilých pro doložku nejvyšších výhod;
b) nebyly předmětem částečného nebo úplného osvobození od cla nebo navrácení cla či poplatků s rovnocenným účinkem, aniž tím je dotčen odstavec 2;
c) jsou doprovázeny vývozním osvědčením.
2. Aniž je dotčen odstavec 1, může Komise na řádně podloženou žádost orgánů dotyčné ZZÚ a za účelem dosažení cílů tohoto rozhodnutí povolit ZZÚ veřejnou finanční podporu pro subjekty provozující postup překládky.
Tato žádost musí zejména uvést povahu a předpokládaný objem obchodu, který by měl z podpory prospěch.
Tato podpora musí mít formu podpory pro dopravu zboží uváděného do volného oběhu, včetně oprávněných provozních nákladů podporovaných ve vztahu k postupu překládky. Tato podpora nesmí vyvolat vážné narušení nebo obtíže, které mohou způsobit zhoršení situace v některém z hospodářských odvětví Společenství nebo jednoho či více členských států.
Orgány ZZÚ mohou Komisi předávat prohlášení s cílem poskytnout další informace pro odůvodnění své písemné žádosti.
Jestliže to orgány ZZÚ požadují, bude svolána partnerská pracovní skupina uvedená v čl. 7 odst. 3, aby vyřešila veškeré otázky spojené se správou postupu překládky.
3. Odstavce 1 a 2 se nevztahují na:
a) zemědělské produkty uvedené v příloze I Smlouvy ani na produkty, na něž se vztahuje nařízení Rady (EHS) č. 3448/93 ze dne 6. prosince 1993 o právní úpravě obchodování s některým zbožím vzniklým zpracováním zemědělských produktů [8], s výjimkou, od 1. února 2002 a s výhradou, že Komise přijme nezbytná prováděcí pravidla,
A) produktů rybolovu kódů KN 0303311000, 0304209510 a 03061310 překládaných přes Grónsko v rámci ročního množství 10000 tun a
B) produktů rybolovu kódů KN 03022110, 03033110, 03054910, 03061210, 03061290, 03062291, 03062299, 03061310, 03061330, 03061340, 03061350, 03061380, 03062310, 03062331, 03062339, 03062390 překládaných přes Saint-Pierre a Miquelon v rámci ročního množství 2000 tun;
b) produkty podléhající při dovozu do Společenství množstevním omezením nebo antidumpingovým clům.
4. Podmínky vstupu do Společenství pro produkty nepocházející ze ZZÚ, ale ve volném oběhu v některé ze ZZÚ, a způsoby správní spolupráce, které se jich týkají, jsou uvedeny v příloze IV.
Článek 37
Postup projednávání ve výboru
1. Ve věcech uvedených v článku 36 je Komisi nápomocen výbor.
2. Na jednání výboru se vztahují články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
3. Výbor přijme svůj jednací řád.
Článek 38
Množstevní omezení a opatření s rovnocenným účinkem
1. Společenství neuplatňuje na dovoz produktů pocházejících ze ZZÚ žádná množstevní omezení nebo opatření s rovnocenným účinkem.
2. Odstavec 1 nevylučuje zákazy nebo omezení dovozu, vývozu nebo tranzitu odůvodněné veřejnou mravností, veřejným pořádkem, ochranou zdraví a života lidí a zvířat, ochranou rostlin, ochranou národního kulturního pokladu, jenž má uměleckou, historickou nebo archeologickou hodnotu, uchováním vyčerpatelných přírodních zdrojů nebo ochranou průmyslového a obchodního vlastnictví.
Tyto zákazy nebo omezení v žádném případě nesmějí sloužit jako prostředky svévolné diskriminaci nebo zastřeného omezování obchodu obecně.
Článek 39
Odpady
1. Pohyb odpadů mezi členskými státy a ZZÚ je kontrolován v souladu s mezinárodním právem a právem Společenství. Společenství podporuje budování a rozvoj skutečné mezinárodní spolupráce v této oblasti s cílem chránit životní prostředí a veřejné zdraví.
2. Společenství zakáže veškerý přímý a nepřímý vývoz odpadů do ZZÚ, s výjimkou vývozu odpadů nezařazených jako nebezpečné určených pro využití, a orgány ZZÚ současně zakáží přímý a nepřímý dovoz takového odpadu do své země ze Společenství nebo jakékoli jiné země, aniž jsou dotčeny zvláštní mezinárodní závazky v těchto oblastech, které byly nebo budou přijaty na příslušných mezinárodních fórech.
3. Pokud jde o Společenství, použije se nařízení Rady (EHS) č. 259/93 ze dne 1. února 1993 o dozoru nad přepravou odpadů v rámci Evropského společenství, do něj a z něj a o její kontrole [9].
4. Pokud jde o ZZÚ, které pro své ústavní postavení nejsou stranou Basilejské úmluvy, urychlí jejich příslušné orgány přijetí vnitřních právních a správních opatření nezbytných pro provedení Basilejské úmluvy [10].
5. Dotčené členské státy navíc prosadí u ZZÚ přijetí vnitřních právních a správních opatření nezbytných pro provedení:
a) nařízení (EHS) č. 259/93:
i) článku 13, pokud jde o přepravu odpadů v rámci ZZÚ,
ii) článku 18, pokud jde o vývoz odpadů ze ZZÚ do států AKT;
b) nařízení (ES) č. 1420/1999 [11];
c) nařízení Komise (ES) č. 1547/1999 [12];
d) směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/59/ES s výhradou lhůt pro provedení stanovených v článku 16 uvedené směrnice [13].
6. Pokud jde o dovoz nebezpečných odpadů a odpadů neklasifikovaných jako nebezpečné určených pro konečné zneškodnění ze ZZÚ do Společenství, použijí se články 1 až 12 a 25 až 39 nařízení (EHS) č. 259/93 a rozhodnutí Komise 94/774/ES [14].
7. Jedna nebo více ZZÚ a členský stát, s nímž jsou spojeny, mohou použít pro vývoz odpadů ze ZZÚ do tohoto členského státu vnitrostátní postupy.
V tom případě dotyčné členské státy uvědomí Komisi do šesti měsíců od vstupu tohoto rozhodnutí v platnost o platných právních předpisech nebo o veškerých budoucích souvisejících právních předpisech, včetně všech jejich změn.
Článek 40
Opatření přijímaná ZZÚ
1. S ohledem na současné potřeby rozvoje ZZÚ mohou orgány ZZÚ zachovat nebo zavést taková cla nebo množstevní omezení na dovoz produktů pocházejících ze Společenství, jaká považují za nezbytná.
2. a) Obchodní režimy používané ZZÚ vůči Společenství nesmějí působit diskriminaci mezi členskými státy ani být méně výhodné, než je zacházení podle doložky nejvyšších výhod.
b) Aniž jsou dotčena zvláštní ustanovení tohoto rozhodnutí, nerozlišuje Společenství v oblasti obchodu mezi ZZÚ.
c) Písmeno a) nebrání zemi nebo území, aby některým jiným ZZÚ nebo jinými rozvojovým zemím poskytly výhodnější zacházení, než je zacházení poskytované Společenství.
3. Orgány ZZÚ sdělí Komisi do tří měsíců po vstupu tohoto rozhodnutí v platnost celní sazebníky a množstevní omezení, které uplatňují.
Oznámí Komisi rovněž veškeré pozdější změny těchto opatření v době jejich přijetí.
Článek 41
Doložka o dohledu
1. Produkty pocházející ze ZZÚ uvedené v článku 35 nebo produkty nepocházející ze ZZÚ uvedené v článku 36 mohou podléhat zvláštnímu dohledu. Komise rozhodne, na které produkty se dohled uplatňuje, po konzultacích s orgány ZZÚ a členským státem, s nímž je ZZÚ spojena.
2. Použije se článek 308d nařízení Komise (EHS) č. 2454/93 ze dne 2. července 1993, kterým se provádí nařízení Rady (EHS) č. 2913/92, kterým se vydává celní kodex Společenství [15].
3. Komise a příslušné orgány ZZÚ zajistí účinný výkon dohledu zavedením způsobů správní spolupráce stanovených v přílohách III a IV.
Článek 42
Ochranná opatření
1. Vzniknou-li v důsledku uplatňování tohoto rozhodnutí vážné obtíže v hospodářském odvětví Společenství nebo jednoho či více jeho členských států nebo k ohrožení jejich vnější finanční stability, nebo pokud vyvstanou obtíže, které mohou způsobit zhoršení situace v některém odvětví činnosti Společenství nebo v regionu Společenství, může Komise z vlastního podnětu nebo na žádost jednoho nebo více členských států a po konzultaci s výborem uvedeným v článku 43 přijmout nebo povolit dotčeným členským státům přijmout nezbytná ochranná opatření podle následujících odstavců.
2. Pro účely odstavce 1 se dává přednost opatřením, která co nejméně narušují fungování přidružení a Společenství. Tato opatření nesmějí překročit meze toho, co je nezbytně nutné k nápravě obtíží, které vznikly. Nesmějí být přísnější, než je odnětí preferenčního zacházení poskytnutého podle tohoto rozhodnutí.
3. Při přijímání nebo změně ochranných opatření se zvláštní pozornost věnuje zájmům nejméně rozvinutých ZZÚ.
4. Tímto článkem nejsou dotčena práva a povinnosti Společenství podle pravidel WTO, včetně pravidel obsažených v dohodě WTO o ochranných opatřeních [16]. Nebrání ani používání nařízení, jimiž se zřizuje společná organizace zemědělských trhů, správních předpisů Společenství nebo jednotlivých členských států, která z nich vcházejí, ani zvláštních pravidel přijatých podle článku 235 Smlouvy pro zpracované zemědělské produkty.
5. a) Jestliže členský stát požádá Komisi o uplatnění ochranných opatření, uvědomí Komise Radu, členské státy a orgány ZZÚ do tří pracovních dnů od obdržení žádosti členského státu, a vyzve orgány ZZÚ, aby dodaly všechny informace, které považují za významné pro vzniklou situaci.
b) Pokud Komise jedná z vlastního podnětu, uvědomí dotčené ZZÚ a členské státy co nejdříve.
c) Pokud to požadují orgány ZZÚ a aniž jsou dotčeny lhůty uvedené v tomto článku, je svolána partnerská pracovní skupina uvedená v čl. 7 odst. 3. Výsledky práce pracovní skupiny se předají poradnímu výboru. V tom případě se lhůta uvedená v odstavci 9 tohoto článku prodlužuje o deset pracovních dnů. Současně pozve Komise členské státy na schůzi výboru uvedeného v článku 43.
Členské státy a ZZÚ poskytnou Komisi veškeré nezbytné informace k odůvodnění svých žádostí o uplatňování nebo ne uplatňování ochranných opatření.
6. Komise okamžitě oznámí Radě, členským státům a orgánům ZZÚ své rozhodnutí přijmout nezbytná ochranná opatření. Rozhodnutí je okamžitě použitelné.
7. Každý členský stát může postoupit rozhodnutí Komise uvedené v odstavci 6 Radě do deseti pracovních dnů poté, co o něm obdržel oznámení.
8. Pokud Komise nepřijme rozhodnutí do 21 pracovních dnů nebo žádost zamítne nebo pokud se Komise rozhodne nepřijmout ochranná opatření, může každý členský stát, který věc předložil Komisi, ji postoupit Radě.
9. V případech uvedených v odstavcích 7 a 8 může Rada do 21 pracovních dnů kvalifikovanou většinou přijmout odlišné rozhodnutí.
Článek 43
Postup projednávání ve výboru
1. Ve věcech uvedených v článku 42 je Komisi nápomocen výbor.
2. Na jednání výboru se použijí články 3 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
3. Výbor přijme svůj jednací řád.
Kapitola 2
Obchod službami a pravidla usazování
Článek 44
Obecný cíl
Dlouhodobým cílem v této oblasti je postupná liberalizace obchodu službami s náležitým ohledem na cíle místní politiky ZZÚ a s náležitým uvážením úrovně rozvoje ZZÚ a závazků, které přijalo Společenství, členské státy nebo ZZÚ v rámci WTO.
Článek 45
Obecné zásady usazování a poskytování služeb
1. Pro účely této kapitoly se rozumí:
a) "společnostmi nebo podniky" společnosti nebo podniky založené podle občanského nebo obchodního práva, včetně veřejných a jiných obchodních společností, družstev a jakýchkoli jiných právnických osob nebo sdružení řízených veřejným nebo soukromým právem, s výjimkou neziskových.
"Společnosti nebo podniky členských států" jsou společnosti nebo podniky vytvořené v souladu s právem členského státu, jejichž sídlo, správní ústředí nebo hlavní provozovna se nacházejí v některém členském státě. Společnost nebo podnik, které mají v členském státě pouze sídlo, se však musí zabývat činností se skutečnou a soustavnou vazbou na hospodářství tohoto členského státu.
"Společnosti nebo podniky ZZÚ" jsou společnosti nebo podniky vytvořené v souladu s právem platným v dané ZZÚ, jejichž sídlo, správní ústředí nebo hlavní provozovna se nacházejí v této ZZÚ. Společnost nebo podnik, které mají v určité zemi nebo území pouze sídlo, se však musí zabývat činností se skutečnou a soustavnou vazbou na hospodářství této země nebo území;
b) "obyvateli ZZÚ" osoby s obvyklým bydlištěm v ZZÚ, které jsou státními příslušníky členského státu nebo které mají právní postavení specifické pro ZZÚ. Touto definicí nejsou dotčena práva udělená občanstvím Unie ve smyslu Smlouvy.
2. Pokud jde o režimy pro usazování a poskytování služeb v souladu s čl. 183 odst. 5 Smlouvy a s výhradou odstavce 3 níže,
a) použije Společenství na ZZÚ závazky, které na sebe vzalo podle Všeobecné dohody o obchodu službami (GATS), za podmínek stanovených v uvedené dohodě a v souladu s tímto rozhodnutím; při používání těchto závazků členské státy nerozlišují mezi obyvateli, společnostmi a podniky ZZÚ;
b) orgány ZZÚ poskytují státním příslušníkům, společnostem nebo podnikům členských států zacházení, které není méně výhodné než zacházení se státními příslušníky, společnostmi nebo podniky třetích zemí, a nerozlišují mezi státními příslušníky, společnostmi a podniky členských států.
3. S cílem prosazovat nebo podporovat místní zaměstnanost mohou orgány ZZÚ přijímat předpisy pro podporu svých obyvatel a místních činností.
V tom případě uvědomí orgány ZZÚ Komisi o předpisech, které přijmou, a Komise o nich uvědomí členské státy.
4. Pokud jde o povolání lékaře, zubního lékaře, porodní asistentky, zdravotní sestry odpovědné za všeobecnou péči, farmaceuta a veterinárního lékaře, přijme Rada na návrh Komise jednomyslným rozhodnutím seznam odborných kvalifikací specifických pro obyvatele ZZÚ, které jsou uznávány v členských státech.
Článek 46
Námořní doprava
Cílem spolupráce v této oblasti je zajistit harmonický rozvoj účinných a spolehlivých služeb námořní dopravy za hospodářsky uspokojivých podmínek usnadněním aktivní účasti všech stran podle zásady neomezeného přístupu k dopravě na obchodním základě.
Toto ustanovení se nevztahuje na Grónsko.
Kapitola 3
Oblasti související s obchodem
Článek 47
Běžné platby a pohyb kapitálu
1. Aniž je dotčen odstavec 2
a) neuvalí členské státy a orgány ZZÚ žádná omezení na jakékoli platby ve volně směnitelné měně na běžný účet platební bilance mezi rezidenty Společenství a ZZÚ;
b) pokud jde o transakce na kapitálovém účtu platební bilance, neuvalí členské státy a orgány ZZÚ žádná omezení na volný pohyb kapitálu pro přímé investice do společností vytvořených v souladu s právem hostitelského členského státu, země nebo území, a zajistí likvidaci a repatriaci aktiv vytvořených těmito investicemi a veškerého zisku z nich pocházejícího.
2. Společenství, členské státy a ZZÚ jsou oprávněny přijímat opatření uvedená obdobně v článcích 57, 58, 59, 60 a 301 Smlouvy v souladu s tam uvedenými podmínkami. Rovněž má-li jedna nebo více ZZÚ či jeden nebo více členských států vážné obtíže s platební bilancí nebo jsou jimi ohroženy, mohou orgány ZZÚ, členský stát nebo Společenství v souladu s podmínkami stanovenými v rámci GATT, GATS a článků VIII a XIV stanov Mezinárodního měnového fondu přijmout omezení běžných transakcí, která jsou časově omezená a nesmějí překročit míru nezbytnou k nápravě situace platební bilance. Při přijetí takových opatření se orgány ZZÚ, členský stát nebo Společenství neprodleně vzájemně informují a co nejdříve si navzájem předloží harmonogram zrušení dotyčných opatření.
Článek 48
Politiky hospodářské soutěže
1. Zavedení a provádění efektivních a řádných politik a pravidel hospodářské soutěže má zásadní význam pro zlepšení a zabezpečení prostředí příznivého pro investice, udržitelného procesu industrializace a průhlednosti v přístupu na trhy.
2. S cílem zajistit odstranění narušování hospodářské soutěže a s náležitým ohledem na různé úrovně rozvoje a hospodářských potřeb každé ZZÚ se Společenství a ZZÚ zavazují provádět celostátní, regionální nebo místní pravidla a politiky zahrnující kontrolu a za jistých podmínek zákaz dohod mezi podniky, rozhodnutí sdružení podniků a jednání ve shodě mezi podniky, jejichž cílem nebo výsledkem je zabránění hospodářské soutěži, její omezení nebo narušení. Výše uvedený zákaz se vztahuje také na zneužívání dominantního postavení jedním nebo více podniky na území Společenství nebo ZZÚ.
Článek 49
Ochrana práv duševního vlastnictví
1. Zajistí se přiměřená a účinná úroveň ochrany práv duševního, průmyslového a obchodního vlastnictví včetně prostředků pro vynucování těchto práv v souladu s nejvyššími mezinárodními normami s cílem snížit narušování dvoustranného obchodu a bránění mu.
2. Práva duševního vlastnictví zahrnují autorská práva, včetně zejména autorských práv k počítačovým programům, a práva s nimi související, užitné vzory, patenty včetně biotechnologických vynálezů, průmyslové vzory, zeměpisná označení včetně označení původu, ochranné známky zboží a služeb, topografie integrovaných obvodů, právní ochranu databází, ochranu před nekalou soutěží podle článku 10 bis Pařížské úmluvy na ochranu průmyslového vlastnictví a ochranu nezveřejněných informací o know-how.
Článek 50
Normalizace a certifikace
V oblasti normalizace, certifikace a zabezpečování se provádí těsnější spolupráce s cílem odstranit zbytečné technické překážky a snížit rozdíly v těchto oblastech pro usnadnění obchodu.
Článek 51
Obchod a životní prostředí
Rozvoj mezinárodního obchodu se podporuje způsobem, který zajistí udržitelné a řádné řízení životního prostředí v souladu s příslušnými mezinárodními dohodami a závazky a s patřičným ohledem na úroveň rozvoje jednotlivých ZZÚ. Zvláštní potřeby a požadavky ZZÚ se berou v úvahu při navrhování a provádění opatření na ochranu životního prostředí.
Na základě zásad z Ria se spolupráce zaměří na zajišťování schopnosti vzájemné podpory mezi obchodní politikou a politikou životního prostředí, zejména posilováním kontroly jakosti zboží a služeb souvisejících se životním prostředím a zdokonalováním výrobních metod šetrných k životnímu prostředí.
Článek 52
Obchod a pracovní normy
Musí být dodržovány klíčové pracovní normy uznávané na mezinárodní a vnitrostátní úrovni, zejména svoboda sdružování a ochrana práva organizovat se, uplatňování práva organizovat se a kolektivně vyjednávat, zrušení nucené práce, odstranění nejhorších forem dětské práce, minimální věk pro přijetí do zaměstnání a nediskriminace v souvislosti se zaměstnáním.
Článek 53
Politika ochrany spotřebitele a ochrana zdraví spotřebitele
Provádí se spolupráce v oblasti politiky ochrany spotřebitele a ochrany zdraví spotřebitele s náležitým ohledem na právní předpisy platné v ZZÚ a ve Společenství s cílem vyhnout se překážkám obchodu.
Článek 54
Zákaz skrytých ochranářských opatření
Tato kapitola nesmí být využívána jako prostředek svévolné diskriminace nebo skrytého omezování obchodu.
Kapitola 4
Měnové a daňové záležitosti
Článek 55
Doložka o vynětí daní
1. Aniž je dotčen článek 56, nevztahuje se zacházení v rámci doložky nejvyšších výhod poskytované v souladu s tímto rozhodnutím na daňové výhody, které si členské státy nebo orgány ZZÚ poskytují nebo mohou v budoucnosti poskytovat na základě dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových režimů nebo platných vnitřních daňových předpisů.
2. Žádné ustanovení tohoto rozhodnutí nelze vykládat tak, že brání přijetí nebo vynucování jakéhokoli opatření s cílem zamezit vyhýbání se daňové povinnosti nebo daňovým únikům podle daňových ustanovení dohod o zamezení dvojího zdanění nebo jiných daňových režimů nebo platných vnitřních daňových předpisů.
3. Žádné ustanovení tohoto rozhodnutí nelze vykládat tak, že brání příslušným orgánům rozlišovat při používání odpovídajících ustanovení svých daňových předpisů mezi plátci daně, kteří nejsou ve stejné situaci, zejména s ohledem na jejich místo pobytu nebo s ohledem na místo, kde je investován jejich kapitál.
Článek 56
Daňové a celní režimy pro zakázky financované Společenstvím
1. ZZÚ použijí pro zakázky financované Společenstvím daňové a celní režimy, které nejsou méně výhodné než režimy, které používají pro nejvíce zvýhodňované státy nebo mezinárodní rozvojové organizace, s nimiž udržují vztahy. Pro účely stanovení zacházení doložky nejvyšších výhod se neberou v úvahu režimy používané příslušnými orgány dotyčné země nebo území vůči ostatním rozvojovým zemím.
2. S výhradou odstavce 1 se na zakázky financované Společenstvím vztahují tato ustanovení:
a) v ZZÚ, které jsou příjemcem pomoci, nepodléhá zakázka žádnému stávajícímu či budoucímu kolkovnému ani registračním poplatkům či daňovým poplatkům s rovnocenným účinkem; tyto zakázky však jsou registrovány podle právních předpisů platných v ZZÚ a může za ně být vyžadován poplatek, který odpovídá poskytnuté službě;
b) zisky nebo příjmy vznikající z provádění zakázek se zdaňují podle vnitřní daňové úpravy dotyčných ZZÚ za předpokladu, že fyzická nebo právnická osoba, která tohoto zisku nebo příjmu dosahuje, má v dané ZZÚ stálou provozovnu nebo že provádění zakázky trvá déle než šest měsíců;
c) podniky, které musí pro provádění zakázek na stavební práce dovézt zařízení, využijí pro uvedené zařízení systém dočasného dovozu podle vnitrostátních právních předpisů přijímajících ZZÚ, pokud o to požádají;
d) každé profesionální zařízení potřebné pro provádění úkolů stanovených v zakázce na služby se dočasně propustí do přijímajících ZZÚ podle jejich vnitrostátních právních předpisů s osvobozením od cel, daní nebo daňových poplatků s rovnocenným účinkem, jestliže tato cla, daně a poplatky nepředstavují odměnu za poskytnuté služby;
e) dovoz na základě zakázek na dodávky se propouští do přijímajících ZZÚ s osvobozením od cel, daní nebo daňových poplatků s rovnocenným účinkem. Zakázky na dodávky pocházející z dotyčné země nebo území se uzavírají na základě cen dodávek ze závodu, k nimž mohou být přičteny takové vnitřní daňové poplatky, jaké mohou být uplatňovány na takové dodávky v dané zemi nebo území;
f) paliva, maziva a uhlovodíková pojiva a všechny materiály použité v plnění zakázek na stavební práce se považují za zakoupené na místním trhu a podléhají daňové úpravě použitelné na základě právních předpisů platných v přijímající ZZÚ; a
g) spotřební zboží dovezené pro potřebu fyzických osob jiných než zaměstnaných v místě, které se zabývají prováděním úkolů stanovených v zakázce na služby, a jejich rodinných příslušníků se osvobozuje od dovozního cla, daní a ostatních daňových poplatků s rovnocenným účinkem v mezích stanovených právními předpisy platnými v přijímající ZZÚ.
3. Každá otázka, na kterou se nevztahují odstavce 1 a 2, podléhá i nadále právním předpisům dotyčné ZZÚ.
4. Úředníci Komise, s výjimkou v místě najatých zaměstnanců, jsou osvobozeni ode všech daní ukládaných v zemi nebo na území, na které jsou vysláni.
Kapitola 5
Odborné vzdělávání, způsobilost pro programy Společenství a jiná ustanovení
Článek 57
Odborné vzdělávání
Státní příslušníci členského státu pocházející ze ZZÚ jsou způsobilí pro získání odborného vzdělání ve Společenství na stejném základě jako státní příslušníci dotyčného členského státu, v němž jsou schopni splnit podmínky, jejichž splnění se požaduje od uvedených státních příslušníků, včetně případné podmínky trvalého bydliště ve Společenství nebo v EHP.
Článek 58
Programy otevřené pro ZZÚ
Osoby pocházející ze ZZÚ a případně i dotyčné veřejné nebo soukromé subjekty a instituce ZZÚ jsou způsobilé pro programy Společenství uvedené v seznamu v příloze II F a pro veškeré programy, které je v budoucnosti nahradí, s výhradou pravidel těchto programů a režimů platných pro členský stát, s nímž jsou spojeny.
Komise může tento seznam změnit na žádost ZZÚ či členského státu nebo z vlastního podnětu.
Článek 59
Korespondenční střediska Euro-Info (EICC)
Na žádost orgánů ZZÚ a postupy podle části třetí hlavy I může být v ZZÚ zřízeno korespondenční středisko Euro-Info (dále jen "EICC"). Hostitelské struktuře EICC se může zpřístupnit částečné financování ze subvencí dostupných v rámci JPD nebo regionální spolupráce.
Úkoly EICC, nástroje a služby, které mají k dispozici, postupy jejich zřizování a kritéria výběru hostitelské struktury jsou stanoveny v příloze V.
Článek 60
CDE a CTA
ZZÚ jsou na žádost svých orgánů způsobilé pro služby Střediska pro rozvoj podnikání (CDE) a Střediska pro rozvoj zemědělství (CTA) uvedených v článku 1 přílohy III dohody o partnerství AKT/ES.
Jakékoli náklady spojené se službami, které CDE nebo CTA poskytuje ve prospěch ZZÚ, jsou financovány z prostředků stanovených v příloze II A.
ČÁST ČTYŘI
ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
Článek 61
Změna postavení
Pokud některá ze ZZÚ získá nezávislost,
a) mohou být režimy stanovené tímto rozhodnutím pro tuto zemi nebo území nadále prozatímně používány za podmínek, které stanoví Rada;
b) Rada na návrh Komise jednomyslně rozhodne o všech nezbytných úpravách tohoto rozhodnutí, zejména o částkách stanovených v příloze II A.
Článek 62
Přezkum
Rada do 31. prosince 2007 na návrh Komise jednomyslně přijme předpisy, které se mají zavést pro následné používání zásad stanovených v článcích 182 až 186 Smlouvy. V této souvislosti Rada zejména přijme veškerá nezbytná opatření, pokud se některá ze ZZÚ v souladu se svými ústavními postupy rozhodne přistoupit ke zvláštním preferenčním ujednáním mezi Společenstvím a různými partnery v regionu, ke kterému náleží. V tomto ohledu Rada vezme v úvahu zejména mezinárodní závazky přijaté Společenstvím, jeho členskými státy nebo ZZÚ, včetně závazků v rámci WTO.
Článek 63
Vstup v platnost
Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 2. prosince 2001. Jeho použitelnost končí dnem 31. prosince 2011.
wČlánek 64
Zveřejnění
Toto rozhodnutí bude zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství.
V Bruselu dne 27. listopadu 2001.
Décision du Conseil
du 27 novembre 2001
relative à l'association des pays et territoires d'outre-mer à la Communauté européenne
("décision d'association outre-mer")
(2001/822/CE)
LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE,
vu le traité instituant la Communauté européenne, ci-après dénommé "le traité", notamment son article 187,
vu la proposition de la Commission,
considérant ce qui suit:
(1) La décision 91/482/CEE du Conseil du 25 juillet 1991 relative à l'association des pays et territoires d'outre-mer à la Communauté économique européenne(1) était applicable jusqu'au 1er décembre 2001. Son article 240, paragraphe 4, prévoit que le Conseil, statuant à l'unanimité sur proposition de la Commission, établit les dispositions à prévoir en vue de l'application ultérieure des principes inscrits aux articles 182 à 186 du traité.
(2) La déclaration n° 36 relative aux pays et territoires d'outre-mer (ci-après dénommés "PTOM") annexée à l'acte final de la conférence des représentants des gouvernements des États membres signée à Amsterdam le 2 octobre 1997 invite le Conseil à réexaminer, sur la base de l'article 187 du traité, le régime d'association des PTOM dans le quadruple objectif suivant:
- promouvoir plus efficacement le développement économique et social des PTOM,
- développer les relations économiques entre les PTOM et l'Union européenne,
- mieux prendre en compte la diversité et la spécificité de chaque PTOM y compris en ce qui concerne la liberté d'établissement,
- améliorer l'efficacité de l'instrument financier.
(3) Le Parlement européen a adopté le 11 février 1999 une résolution sur les relations avec les PTOM, les États ACP et les régions ultrapériphériques de l'Union européenne(2). Il a adopté, en outre, le 4 octobre 2001, une résolution sur la proposition de la Commission pour une décision du Conseil sur l'association des PTOM avec la Communauté européenne(3).
(4) Par sa communication du 20 mai 1999 intitulée "Réflexions sur le statut des PTOM associés à la CE et orientations sur PTOM 2000", la Commission a analysé les caractéristiques et l'évolution de l'association des PTOM à la CE depuis 1957, rappelé les principes fondamentaux et le contexte actuel de cette association puis tracé des pistes alternatives d'orientation de celle-ci pour la période débutant le 1er mars 2000.
(5) Conformément aux dispositions de l'article 10 de la décision 91/482/CEE, les autorités compétentes des PTOM ont fait connaître à la Commission les modifications ou compléments qu'elles souhaitent pour l'avenir, notamment dans le cadre d'une réunion de partenariat réunissant, les 29 et 30 avril 1999, la Commission, les quatre États membres dont relèvent les PTOM et les 20 PTOM concernés.
(6) Bien que les PTOM ne constituent pas des pays tiers, ils ne font pas non plus partie du marché intérieur et ils doivent, sur le plan commercial, répondre aux obligations arrêtées à l'égard des pays tiers, notamment quant aux règles d'origine, au respect des normes sanitaires et phytosanitaires et aux mesures de sauvegarde.
(7) D'une manière générale, il appartient au Conseil, lorsqu'il arrête des mesures au titre de l'article 187 du traité, de tenir compte à la fois des principes figurant dans la quatrième partie de celui-ci et des autres principes du droit communautaire. En plus, il est nécessaire de tenir compte de l'expérience acquise dans l'application du régime commercial de la décision 91/487/CEE.
(8) Ce régime, qui prévoit au même temps le libre accès en franchise des droits de douane pour les produits originaires des PTOM et des règles d'origine permettant le cumul avec des produits originaires des États ACP, qui bénéficient d'un régime différent, et de la Communauté, cause ou risque de causer des perturbations graves au fonctionnement de certaines organisations communes de marché de la politique agricole commune, notamment celle du secteur du riz et du sucre. Ces perturbations ont amené à plusieurs reprises la Commission et le Conseil à adopter des mesures de sauvegarde.
(9) En ce qui concerne le riz, les modifications introduites lors de la révision à mi-parcours de la décision(4), en limitant la possibilité du recours au cumul d'origine, ont permis de préserver un accès au marché communautaire compatible avec l'équilibre de celui-ci pour des produits des PTOM. Cet accès doit être amélioré à l'égard des PTOM les moins développés, mais sans modification de la quantité globale tirant parti du cumul. Étant donné qu'il n'y a eu que deux autres PTOM qui auraient opéré dans ce secteur, les quantités disponibles restantes devraient leur être allouées, pour des raisons de transparence.
(10) Par contre, en ce qui concerne le sucre et les mélanges de sucre, des exportations des PTOM réalisées à partir de sucre originaire des États ACP ou de la Communauté se sont développées vers un marché communautaire largement excédentaire, avec l'effet d'obliger à une réduction plus importante des quotas des producteurs communautaires et, donc, une perte plus grande de garantie de leur revenu.
(11) D'autre part, ces exportations, du fait des opérations minimes, comportant une faible valeur ajoutée, qui suffisent actuellement pour obtenir le statut de produit originaire des PTOM dans le secteur du sucre, ne peuvent au plus contribuer que faiblement au développement de ces territoires, et certainement hors toute proportion avec les perturbations qu'elles provoquent aux secteurs communautaires concernés.
(12) Pour ces raisons, il est nécessaire d'adopter des règles d'origine excluant, pour le sucre, la possibilité du cumul d'origine ACP/PTOM/CE lorsque seules des opérations minimales sont effectuées. Toutefois, compte tenu des investissements déjà faits dans les PTOM sur la base des règles en vigueur depuis 1991, cette exclusion doit entrer en vigueur de manière progressive. Par conséquent, sous réserve de l'adoption des dispositions de mise en oeuvre nécessaires, le cumul doit pouvoir continuer temporairement dans des limites quantitatives progressivement réduites qui soient compatibles avec les objectifs de l'organisation commune des marchés dans le secteur du sucre tout en tenant dûment compte des intérêts légitimes des opérateurs PTOM.
(13) Il est en outre opportun de prévoir que les produits agricoles originaires de la Communauté et qui ont bénéficié d'une restitution à l'importation ne peuvent pas être réimportés en franchise de douane dans la Communauté.
(14) Il est également opportun que l'ensemble des règles d'origine PTOM soit mis à jour pour tenir compte du progrès technique et de la politique d'harmonisation de ces règles adoptée par la Communauté dans l'intérêt des opérateurs et des administrations concernées. Dans le même but, il est nécessaire de simplifier la procédure afin de permettre plus aisément à l'avenir d'apporter à ces règles les modifications techniques nécessaires.
(15) La procédure pour le transbordement des marchandises non originaires des PTOM, mais qui y sont en libre pratique doit être complétée et clarifiée, en vue de garantir aux opérateurs et aux administrations un cadre légal transparent et fiable. Elle doit aussi être étendue à certains produits de la pêche particulièrement importants pour le Groenland et Saint-Pierre-et-Miquelon, sous réserve de l'adoption des dispositions de mise en oeuvre nécessaires.
(16) Les dispositions générales du traité et le droit qui en est dérivé ne sont pas automatiquement applicables aux PTOM, sauf dispositions expresses contraires. Les produits des PTOM importés dans la Communauté doivent néanmoins respecter les règles communautaires en vigueur.
(17) Les concours financiers en faveur des PTOM doivent être alloués sur la base de critères uniformes, transparents et efficaces, en tenant compte des besoins et des résultats des PTOM. Ces critères doivent en particulier être fixés en tenant compte des dimensions économiques et physiques des PTOM, de l'utilisation faite des allocations par le passé, du respect des principes de saine gestion financière, de politique fiscale équitable, de la capacité d'absorption estimée, de la nécessité de prévoir une réserve pour financer des dépenses non programmables et permettre une transition en douceur afin d'éviter une soudaine baisse considérable des ressources allouées à la Nouvelle-Calédonie, à la Polynésie française et aux Antilles néerlandaises. Il y a lieu, dans un souci d'efficacité, de simplification et de reconnaissance des capacités de gestion que possèdent les autorités des PTOM, de mener une gestion plus partenariale des ressources financières octroyées aux PTOM en leur appliquant des procédures inspirées des réglementations en vigueur dans le domaine des fonds structurels.
(18) Pour ce faire, les procédures confient notamment aux PTOM la responsabilité principale de la programmation et de la mise en oeuvre de la coopération, qui se fera pour l'essentiel en conformité aux dispositions territoriales des PTOM, tout en confirmant l'appui de la Communauté et plus particulièrement de la Commission pour le suivi, l'évaluation et l'audit des actions programmées. Il est en outre nécessaire de préciser quels programmes et lignes budgétaires communautaires sont ouverts aux PTOM, et quelles procédures permettent d'assurer une transition en douceur entre les FED précédents et le 9e.
(19) Par ailleurs, l'évolution du contexte mondial, qui se traduit par un processus continu de libéralisation des échanges, implique largement la Communauté, principal partenaire commercial des PTOM, ainsi que les États ACP voisins des PTOM ou leurs autres partenaires économiques. Dans l'équation de l'accès au marché, le niveau des tarifs joue un rôle de plus en plus réduit tandis que le commerce des services et les domaines liés au commerce ont une importance croissante dans la relation entre les PTOM et leurs partenaires économiques. Il y a donc lieu, tout en reconduisant dans ses grandes lignes le régime commercial en vigueur, de favoriser cette relation et de faciliter une intégration progressive des PTOM qui le souhaitent dans l'économie régionale et mondiale en accompagnant les PTOM à renforcer leur capacité à traiter de tous ces nouveaux domaines.
(20) Il y a lieu d'arrêter les mesures nécessaires pour la mise en oeuvre de la présente décision en conformité avec la décision 1999/468/CE du Conseil du 28 juin 1999 fixant les modalités de l'exercice des compétences d'exécution conférées à la Commission(5). Toutefois, dans la mesure où il s'agit dans ces cas de la mise en oeuvre du 9e FED, il convient que les voix et la majorité soient ceux prévus à l'article 21 de l'accord interne entre les représentants des gouvernements des États membres, réunis au sein du Conseil, relatif au financement et à la gestion des aides de la Communauté dans le cadre du protocole financier de l'accord de partenariat entre les États d'Afrique, des Caraïbes et du Pacifique et la Communauté européenne et ses États membres, signé à Cotonou (Bénin) le 23 juin 2000, et à l'affectation des aides financières destinées aux pays et territoires d'outre-mer auxquels s'appliquent les dispositions de la quatrième partie du traité(6) (dénommé ci-après "accord interne").
(21) Les PTOM sont des régions insulaires fragiles qui exigent une protection adéquate, y compris en ce qui concerne la gestion des déchets. Pour ce qui est des déchets radioactifs, ceci est prévu par l'article 198 du traité Euratom et la législation adoptée dans ce cadre, sauf pour le Groenland auquel le traité Euratom ne s'applique pas. Pour les autres déchets, il convient de préciser quelles règles communautaires doivent s'appliquer à l'égard des PTOM.
(22) Le régime d'association défini dans la présente décision ne devrait pas s'appliquer aux Bermudes, conformément au souhait du gouvernement des Bermudes.
(23) Il y a lieu que le Conseil apporte une réponse novatrice à l'ensemble des nouveaux éléments énumérés ci-dessus, réponse à la fois cohérente et adaptée aux diverses situations. Cette réponse peut être fournie par un nouveau statut de l'association,
DÉCIDE:
PREMIÈRE PARTIE
DISPOSITIONS GÉNÉRALES DE L'ASSOCIATION DES PTOM À LA COMMUNAUTÉ
Chapitre premier
Dispositions générales
Article premier
But, objectifs et principes
1. L'association des PTOM à la Communauté (ci-après dénommée "association PTOM-CE") est fondée sur le but tracé à l'article 182 du traité, à savoir la promotion du développement économique et social des PTOM et d'établir des relations économiques étroites entre eux et la Communauté dans son ensemble.
Elle poursuit les objectifs fixés dans l'article 183 du traité, dans le respect des principes énumérés aux articles 184 à 188 du traité, en se concentrant sur la réduction, la prévention et, à terme, l'éradication de la pauvreté, le développement durable et l'intégration progressive dans l'économie régionale et mondiale.
2. L'association concerne les PTOM énumérés à l'annexe I A.
3. Conformément à l'article 188 du traité, la présente décision est applicable au Groenland sous réserve des dispositions spécifiques figurant dans le protocole sur le régime particulier applicable au Groenland annexé au traité.
Article 2
Éléments essentiels
1. L'association des PTOM à la CE s'appuie sur les principes de la liberté, de la démocratie, du respect des droits de l'homme et des libertés fondamentales, ainsi que de l'État de droit. Ces principes, sur lesquels est fondée l'Union conformément à l'article 6 du traité sur l'Union européenne, sont communs aux États membres et aux PTOM qui s'y rattachent.
2. Il ne doit exister aucune discrimination fondée sur le sexe, la race ou l'origine ethnique, la religion ou les convictions, un handicap, l'âge ou l'orientation sexuelle dans les domaines de coopération visés par la présente décision.
Article 3
Les PTOM les moins développés
1. La Communauté accorde un traitement particulier aux PTOM les moins développés et à ceux qui ne peuvent pas bénéficier de la coopération et intégration régionales visées à l'article 16.
2. Pour répondre à ces difficultés, la coopération pour le financement du développement comporte notamment un traitement particulier dans la détermination du volume des ressources financières, ainsi que des conditions dont ces ressources sont assorties, pour permettre aux PTOM les moins développés de surmonter les obstacles structurels et autres à leur développement. Elle accorde une attention particulière à l'amélioration des conditions de vie des couches de population les plus défavorisées dans le cadre de la lutte contre la pauvreté.
3. Les PTOM considérés comme moins développés au titre de la présente décision sont énumérés en annexe I B. Cette liste est modifiée par décision du Conseil, statuant à l'unanimité sur proposition de la Commission, lorsque la situation économique d'un PTOM change considérablement et durablement au point qu'il faille l'inclure dans la catégorie des PTOM les moins développés ou, inversement, lorsque son inclusion dans cette catégorie ne se justifie plus.
Chapitre 2
Les acteurs de la coopération dans les PTOM
Article 4
Principes
1. Dans le cadre du partenariat défini à l'article 7, les autorités des PTOM assument la responsabilité première dans la définition des stratégies d'association et de développement et dans leur mise en oeuvre par l'élaboration, avec la Commission et l'État membre dont relèvent ces PTOM, de documents uniques de programmation (ci-après dénommés "DOCUP") et de programmes de coopération.
2. La Communauté reconnaît que les acteurs décentralisés publics et privés apportent une contribution décisive à la réalisation des objectifs fixés à l'article 183 du traité.
3. Les principes de transparence, de subsidiarité et la recherche d'efficacité guident les parties dans la mise en oeuvre de la présente décision.
Article 5
Les divers acteurs
1. Les acteurs de la coopération au sein des PTOM regroupent:
- les autorités du PTOM,
- les autres autorités publiques régionales et locales au sein des PTOM,
- la société civile, les organisations socio-professionnelles et syndicales, les prestataires de services publics, et les organisations non gouvernementales locales, nationales ou internationales (ONG).
Dans un délai de trois mois à compter de l'entrée en vigueur de la présente décision, les États membres dont relèvent les PTOM indiquent à la Commission quelles sont les autorités nationales, régionales ou locales visées dans les différents articles de la décision.
2. La reconnaissance des acteurs non gouvernementaux se fonde sur leur légitimité par rapport aux demandes des populations, sur leurs compétences spécifiques et sur le caractère démocratique et transparent de leur mode d'organisation et de gestion.
3. Les acteurs non gouvernementaux sont identifiés, d'un commun accord entre les autorités du PTOM, la Commission et l'État membre dont relève le PTOM, en fonction des questions traitées, de leurs compétences et domaines d'activité. Le processus d'identification se fait PTOM par PTOM dans le cadre de l'élaboration des programmes de coopération visés à l'article 4.
Article 6
Tâches des acteurs non gouvernementaux
Les acteurs non gouvernementaux identifiés conformément à l'article 5, paragraphe 3, peuvent jouer un rôle dans:
- l'information et la consultation,
- la participation à l'élaboration et à la mise en oeuvre des programmes de coopération,
- la coopération décentralisée dans le cadre des responsabilités déléguées en vue d'appuyer les dynamiques locales de développement.
Chapitre 3
Principes et procédures du partenariat PTOM-CE
Article 7
Dialogue et partenariat
1. Afin de permettre aux PTOM d'être pleinement impliqués dans la mise en oeuvre de l'association PTOM-CE, tout en respectant comme il convient l'organisation institutionnelle des États membres concernés, l'association s'appuie sur une procédure de concertation fondée sur les dispositions visées ci-après. Elle porte sur tout problème se posant dans les relations entre les PTOM et la Communauté.
2. Un dialogue élargi devrait permettre la concertation entre la Communauté, l'ensemble des PTOM, et leurs États membres de rattachement, sur les principes, les modalités et les résultats de l'association.
Un forum de dialogue PTOM-CE (ci-après dénommé "forum PTOM") rassemble annuellement les autorités des PTOM, les représentants des États membres et la Commission.
3. Un partenariat individualisé entre la Commission, l'État membre dont relève le PTOM et chacun des PTOM représenté par ses autorités permet la mise en oeuvre des objectifs et principes de la présente décision et notamment de ceux visés aux articles 4 et 19. Cette concertation trilatérale est ci-après dénommée le "partenariat".
À cette fin des groupes de travail de partenariat de caractère consultatif sont institués pour chaque PTOM. Leurs membres comprennent les trois partenaires visés ci-dessus. Ces groupes de travail peuvent être convoqués à la demande de la Commission, d'un État membre ou d'un PTOM. Sur demande de l'un des partenaires, plusieurs groupes de travail de partenariat peuvent être réunis conjointement sur des sujets d'intérêt commun ou pour les aspects régionaux de l'association.
4. Cette concertation est conduite dans le plein respect des compétences institutionnelles, juridiques et financières respectives de chacun des trois partenaires.
La présidence et le secrétariat des groupes de travail et du forum PTOM sont assurés par la Commission.
Un représentant de la Banque européenne d'investissement (ci-après dénommée "BEI") assiste à leur réunion lorsque des questions relevant des domaines la concernant figurent à l'ordre du jour.
5. Les avis des groupes de travail et du forum PTOM font l'objet, le cas échéant, de décisions de la Commission, dans les limites de ses compétences, ou de propositions de la Commission au Conseil pour mettre en oeuvre, sur la base de l'article 187 du traité, de nouveaux éléments constitutifs de l'association PTOM-CE ou des modifications à cette dernière.
Article 8
Assemblée parlementaire commune ACP-UE
Les autorités des PTOM sont informées de l'ordre du jour ainsi que des résolutions ou recommandations de l'assemblée parlementaire commune ACP-UE.
Les États membres et la Commission appuient toute demande formulée par les autorités des PTOM en vue de participer aux sessions plénières de l'assemblée parlementaire commune ACP-UE en tant qu'observateurs, sous réserve du règlement intérieur de l'assemblée.
Article 9
Gestion
La gestion courante de la présente décision est effectuée par la Commission et les autorités des PTOM ainsi que, le cas échéant, par l'État membre dont relève le PTOM conformément aux compétences institutionnelles, juridiques et financières de chacun des partenaires, notamment en ce qui concerne la coopération pour le financement du développement ainsi que la coopération dans le domaine du commerce et des services.
DEUXIÈME PARTIE
LES DOMAINES DE LA COOPÉRATION PTOM-CE
Article 10
Domaines de coopération
La Communauté contribue au développement des PTOM dans les différents domaines énumérés au présent titre, conformément aux priorités établies dans le cadre des stratégies de développement de chaque PTOM ou, le cas échéant, sous la forme d'actions régionales.
Article 11
Secteurs productifs
La coopération appuie les politiques et stratégies sectorielles qui facilitent l'accès aux activités et ressources productives, notamment dans les domaines suivants:
a) agriculture: politique agricole et création d'institutions, diversification irrigation, multiplication de semences, mesures de protection des cultures, production d'engrais, équipement, transformations des produits agricoles, élevage de bovins et de petit bétail, zootechnie, vulgarisation et recherche; commercialisation; stockage et transport; sécurité alimentaire; crédit agricole; peuplement rural et réforme agraire politique d'utilisation et d'enregistrement des terres, transfert de technologies, infrastructures d'irrigation et de drainage, et autres services d'appui;
b) forêts: politique forestière et création d'institutions, y compris l'utilisation des arbres pour préserver l'environnement par le contrôle de l'érosion et de la désertification; boisement; gestion forestière, y compris l'utilisation et la gestion rationnelles des exportations de bois; questions concernant les forêts humides tropicales; recherche et formation;
c) pêche: politique de la pêche et création d'institutions, protection et gestion rationnelle du stock halieutique; élevage piscicole et pisciculture artisanale; transport des produits de la pêche; entreposage frigorifique, commercialisation et préservation du poisson;
d) développement rural: politique rurale et création d'institutions, projets/programmes de développement rural intégré; assistance et projets ciblés sur la population et la production ainsi que commercialisation dans les zones rurales; infrastructure rurale;
e) industrie: politique sectorielle et création d'institutions; artisanat; agro-industries et autre secteur manufacturière, industrie de matériel transport; recherche et développement technologiques; contrôle de qualité; développement et expansion de PME et microentreprises;
f) mines: politique sectorielle et création d'institutions, recherche et développement technologiques; exploitation à petite échelle, etc.;
g) énergie: politique de l'énergie et création d'institutions; production d'électricité (non renouvelable et renouvelable); utilisation efficace des ressources énergétiques; recherche et formation dans le domaine de l'énergie; encouragement du secteur privé dans la production et la distribution d'électricité;
h) transports: politique des transports et création d'institutions; transports routiers et ferroviaires, transports par air et par mer ou par voies d'eau intérieures, ainsi qu'équipements de stockage;
i) communication: politique de la communication et création d'institutions; télécommunications et média;
j) eau: politique de l'eau et création d'institutions; protection des ressources en eau, gestion des déchets, approvisionnement en eau dans les zones rurales ainsi qu'urbaines à des fins domestiques, industrielles et agricoles; stockage et distribution, et gestion des ressources hydrauliques;
k) services bancaires et financiers et services aux entreprises: politique du secteur financier et création d'institutions, services aux entreprises; privatisation, prises de participation et commercialisation; aide aux associations commerciales et professionnelles (comprenant les agences de promotion des exportations); institutions financières et bancaires;
l) développement des technologies et de leur application, recherche: politique et création d'institutions; action concertée au niveau territorial, national et/ou régional en vue de la promotion des activités scientifiques et technologiques et de leur application à la production et de la promotion de la culture informatique au niveau des secteurs public et privé, ainsi que des programmes scientifiques et de l'équipement pour la recherche.
Article 12
Développement du commerce
1. La Communauté met en oeuvre des actions pour le développement du commerce à tous les stades, jusqu'à celui de la distribution finale des produits.
Ces actions ont pour objet de faire en sorte que les PTOM tirent le maximum de profit des dispositions de la présente décision et qu'ils puissent participer dans les conditions les plus favorables aux marchés de la Communauté et aux marchés intérieurs, sous-régionaux, régionaux et internationaux, en diversifiant la gamme et en accroissant la valeur et le volume du commerce de biens et de services des PTOM.
2. Outre le développement du commerce entre les PTOM et la Communauté, une attention particulière est accordée aux actions visant à accroître l'autonomie des PTOM, à développer la coopération régionale au niveau du commerce et des services.
3. Dans le cadre des instruments prévus par la présente décision et conformément aux dispositions arrêtées à leur égard, des actions sont entreprises à la demande des autorités des PTOM, principalement dans les secteurs suivants:
a) le soutien à la définition de politiques macroéconomiques nécessaires au développement du commerce;
b) le soutien à la mise en place ou à la réforme de cadres législatifs et réglementaires appropriés ainsi qu'à la réforme des procédures administratives;
c) la mise en place de stratégies commerciales cohérentes;
d) l'appui aux PTOM pour développer leurs capacités internes, leurs systèmes d'information et la perception du rôle et de l'importance du commerce dans le développement économique;
e) le soutien au renforcement de l'infrastructure liée au commerce et notamment aux efforts des PTOM visant à développer et à améliorer l'infrastructure des services d'appui, y compris les installations de stockage et les moyens de transport, en vue d'assurer leur participation efficace à la distribution des biens et services et d'accroître le flux des exportations des PTOM;
f) la valorisation des ressources humaines et le développement des compétences professionnelles dans le domaine du commerce et des services, en particulier dans les secteurs de la transformation, de la commercialisation, de la distribution et du transport au niveau des marchés communautaire, régional et international;
g) l'appui au développement du secteur privé et, en particulier, aux PME pour l'identification et le développement de produits, de débouchés et d'entreprises communes à vocation exportatrice;
h) le soutien aux actions PTOM visant à encourager et à attirer l'investissement privé et l'activité des coentreprises:
i) la création, l'adaptation et le renforcement, dans les PTOM, d'organismes chargés du développement du commerce et des services, en accordant une attention spéciale aux besoins particuliers des organismes des PTOM les moins développés;
j) le soutien des PTOM visant à améliorer la qualité de leurs produits, à les adapter aux besoins du marché et à diversifier leurs débouchés;
k) le soutien aux efforts des PTOM visant à pénétrer plus efficacement sur les marchés des pays tiers;
l) les mesures de développement commercial, notamment l'intensification des contacts et des échanges d'informations entre les opérateurs économiques des PTOM, des États ACP, des États membres et des pays tiers;
m) l'appui aux PTOM pour l'application de techniques modernes de marketing dans des secteurs et des programmes axés sur la production dans des domaines tels que le développement rural et l'agriculture;
n) la mise en place et le développement d'institutions d'assurance et de crédit en relation avec le développement du commerce.
4. Un appui n'est fourni aux PTOM pour la participation à des foires, expositions et missions commerciales que si ces manifestations font partie intégrante de programmes globaux de développement commercial.
5. La participation des PTOM les moins développés à différentes activités commerciales est encouragée par des dispositions spéciales, notamment la prise en charge des frais de déplacement du personnel et de transport des objets et marchandises à exposer, lors de leur participation à des foires, expositions et missions commerciales locales, régionales et dans des pays tiers, y compris le coût de la construction temporaire et/ou de la location de stands d'exposition. Une aide spéciale est accordée aux PTOM les moins développés pour la préparation et/ou l'achat de matériels de promotion.
Article 13
Commerce des services
1. La Communauté accepte de développer et de financer les infrastructures et les ressources humaines relatives au commerce des services conformément aux priorités établies dans le cadre des stratégies de développement de chaque PTOM.
2. La Communauté contribue à développer et promouvoir des services de transport maritime efficaces et à prix convenables dans les PTOM, de chaque PTOM, y compris par:
a) l'encouragement du transport efficace des cargaisons à des taux ayant une signification économique et commerciale;
b) la mise en oeuvre de bonnes politiques et règles de concurrence;
c) la participation accrue des PTOM aux services internationaux de transport maritime;
d) l'encouragement de programmes régionaux de transport maritime et de développement des échanges;
e) la participation accrue du secteur privé local aux activités maritimes.
La Communauté et les PTOM s'engagent à promouvoir la sécurité maritime, la sécurité des équipages et les actions antipollution.
3. La Communauté renforce la coopération avec les PTOM afin d'assurer une amélioration et une croissance régulières du trafic aérien.
À cette fin, il convient
a) d'examiner tous les moyens pour réformer et moderniser les industries de transport aérien des PTOM;
b) de promouvoir leur viabilité commerciale et leur compétitivité;
c) d'encourager de plus hauts niveaux d'investissements et de participation du secteur privé, de plus grands échanges de savoir-faire et de bonnes pratiques commerciales, et
d) de fournir aux passagers et aux exportateurs de tous les PTOM l'accès aux réseaux de transports aériens mondiaux.
4. Il est nécessaire d'assurer la sécurité dans le secteur des transports aériens et sur la nécessité d'introduire et d'appliquer les normes internationales applicables en la matière.
À cet effet, la Communauté aidera les PTOM à
a) mettre en oeuvre des systèmes de sécurité de la navigation aérienne, y compris le système de communication, navigation et surveillance, et de gestion du trafic aérien (SNC/ATM);
b) assurer la sécurité dans les aéroports, le renforcement de la capacité des autorités de l'aviation civile à gérer tous les aspects de la sécurité opérationnelle qui relèvent de leurs compétences, et
c) développer les infrastructures et les ressources humaines;
d) en veillant à ce que toutes les mesures prises dans ce domaine soient basées sur les recommandations des organisations internationales compétentes et à ce qu'elles soient efficaces et applicables à long terme.
5. Il est nécessaire de veiller dûment à minimiser les incidences des transports aériens sur l'environnement, notamment par les biais des études d'impacts environnementaux appropriées.
6. Dans de nombreux aspects des transports aériens, des solutions régionales peuvent offrir des perspectives de meilleure efficacité économique et d'économies d'échelle. À cet effet, la Communauté s'engage à soutenir et encourager les actions au niveau régional dans les cas appropriés.
7. Les télécommunications et une participation active à la société de l'information constituant une condition essentielle à l'intégration réussie des PTOM dans l'économie mondiale, la Communauté et, le cas échéant, les PTOM reconfirment leurs engagements respectifs en vertu des accords multilatéraux existants, notamment l'accord de l'organisation mondiale du commerce (OMC) sur les télécommunications de base.
8. La Communauté soutient les efforts déployés par les PTOM pour augmenter leur capacité dans le domaine du commerce des services. La coopération couvre notamment les domaines suivants:
a) encouragement des consultations entre les organismes compétents des télécommunications des PTOM et de la Communauté en vue d'encourager le développement d'un environnement de télécommunications concurrentiel et de rapprocher les taux des coûts;
b) établissement d'un dialogue sur les différents aspects de la société de l'information, y compris sur les aspects réglementaires et la politique des communications;
c) échanges d'information et éventuellement assistance technique en matière de réglementation, de normalisation, d'essais de conformité et de certification des technologies de l'information et des communications ainsi que sur l'utilisation des fréquences;
d) diffusion des nouvelles technologies de l'information et des communications et développement de nouveaux équipements, particulièrement en ce qui concerne l'interconnexion des réseaux et l'interopérabilité de leurs applications;
e) promotion et mise en oeuvre de recherches communes dans le domaine des nouvelles technologies liées à la société de l'information;
f) conception et exécution de programmes et de politiques visant à informer des bénéfices économiques et sociaux que peut procurer la société de l'information.
9. La coopération visera, en particulier, à assurer une complémentarité et une harmonisation plus poussées des systèmes de communication, aux niveaux territorial, national, régional, interrégional et international et leur adaptation aux nouvelles technologies.
10. La Communauté apporte son soutien à des mesures et des actions destinées à développer et soutenir un secteur du tourisme durable. Ces mesures peuvent être mises en oeuvre à tous les stades, depuis l'identification du produit touristique jusqu'à la commercialisation et la promotion.
L'objectif visé est de soutenir les efforts des autorités des PTOM visant à tirer le plus grand profit du tourisme local, régional et international, en raison de l'impact du tourisme sur le développement économique, et de stimuler les flux financiers privés en provenance de la Communauté et d'autres sources vers le développement du tourisme dans les PTOM. Une attention particulière est accordée à la nécessité d'intégrer le tourisme dans la vie sociale, culturelle et économique des populations, ainsi qu'au respect de l'environnement.
Les actions spécifiques visant au développement du tourisme consistent à définir, adapter et élaborer des politiques appropriées aux niveaux local, sous-régional, régional et international. Les programmes et projets de développement du tourisme sont fondés sur ces politiques selon les quatre axes suivants:
a) mise en valeur des ressources humaines et développement des institutions, comportant entre autres:
- perfectionnement des cadres dans des domaines de compétence spécifiques et formation continue aux niveaux appropriés du secteur public et privé afin d'assurer une planification et un développement satisfaisants,
- création et renforcement des centres de promotion touristique,
- éducation et formation de groupes spécifiques de la population et des organisations publiques et privées actifs dans le secteur du tourisme, y compris le personnel impliqué dans les secteurs d'appui au tourisme,
- coopération et échanges entre PTOM ainsi qu'entre ceux-ci et États ACP en matière de formation, d'assistance technique et de développement des institutions;
b) développement des produits comportant entre autres:
- l'identification du produit touristique, le développement de produits non traditionnels et de nouveaux produits touristiques, l'adaptation de produits existants, y compris la préservation et la mise en valeur du patrimoine culturel et des aspects écologiques et environnementaux, la gestion, la protection et la conservation de la faune et de la flore, des biens historiques et sociaux et d'autres biens naturels, le développement de services auxiliaires,
- l'encouragement des investissements privés dans le secteur du tourisme des PTOM et notamment des coentreprises,
- la fourniture d'objets artisanaux à caractère culturel destinés au marché du tourisme;
c) développement du marché comportant entre autres:
- l'assistance à la définition et à la réalisation d'objectifs et de plans de développement du marché aux niveaux local, sous-régional, régional et international,
- le soutien aux efforts déployés par les PTOM pour accéder aux services offerts au secteur du tourisme, tels que les systèmes centraux de réservation, les systèmes de contrôle et de sécurité du trafic aérien,
- des mesures et supports de commercialisation et de promotion dans le cadre de projets et programmes intégrés de développement du marché et en vue d'une amélioration de la pénétration du marché, visant les principaux générateurs de flux touristiques sur les marchés traditionnels et non traditionnels, ainsi que comme activités spécifiques telles que la participation à des événements commerciaux spécialisés, par exemple les foires, la production de documentation de qualité, de films et de matériel de commercialisation;
d) recherche et information comprenant entre autres:
- l'amélioration des systèmes d'information sur le tourisme et la collecte, l'analyse, la diffusion et l'exploitation des données statistiques,
- l'évaluation de l'impact socio-économique du tourisme sur les économies des PTOM en mettant l'accent sur le développement de complémentarités avec d'autres domaines tels que l'industrie alimentaire, la construction, la technologie et la gestion au sein des PTOM et des régions où ils se situent.
Article 14
Domaines liés au commerce
1. La Communauté contribue à renforcer, dans le cadre des stratégies de développement de chaque PTOM, la capacité des PTOM à traiter tous les domaines liés au commerce, et, le cas échéant, en améliorant et en soutenant le cadre institutionnel.
2. La Communauté coopère avec les PTOM pour mettre en oeuvre les principes généraux sur la protection et la promotion des investissements.
3. La Communauté contribue à renforcer la coopération avec les PTOM en vue de formuler et de soutenir, avec les organismes compétents en la matière, des politiques de concurrence efficaces qui assureront progressivement une application efficace des règles de concurrence à la fois par les entreprises privées et de l'État. La coopération dans ce domaine comprendra notamment une aide à l'établissement d'un cadre juridique approprié et à sa mise en oeuvre administrative en prenant particulièrement en considération des PTOM les moins développés.
4. La Communauté continue à renforcer la coopération avec les PTOM, qui s'étendra, notamment, aux domaines suivants:
a) élaboration de lois et règlements visant à protéger et à faire respecter les droits de propriété intellectuelle, à empêcher l'abus de ces droits par leurs titulaires et la violation de ces droits par les concurrents, à créer et renforcer des bureaux territoriaux, nationaux et régionaux, et autres organismes, y compris un soutien à des organisations régionales en matière de propriété intellectuelle chargées de l'application et de la protection des droits, y compris la formation du personnel;
b) conclusion d'accords ayant pour objet la protection des marques et indications géographiques pour les produits présentant un intérêt particulier.
5. La Communauté contribue aux efforts déployés par les PTOM en matière de normalisation et de certification visant à promouvoir des systèmes compatibles entre la Communauté et les PTOM. La coopération comprend notamment:
a) des mesures visant à favoriser une plus grande utilisation des réglementations et normes techniques internationales et des procédures d'évaluation de la conformité, y compris les mesures spécifiques sectorielles, en tenant compte du niveau de développement économique des PTOM;
b) une coopération dans le domaine de la gestion et de l'assurance qualité dans des secteurs choisis revêtant de l'importance pour les PTOM;
c) un soutien aux initiatives PTOM de développement des capacités dans les domaines de l'évaluation de la conformité, de la métrologie et de la normalisation;
d) le développement de liens entre les institutions de la Communauté et des PTOM en matière de normalisation, d'évaluation de la conformité et de certification.
6. La Communauté contribue à renforcer la coopération avec les PTOM dans le domaine des mesures sanitaires et phytosanitaires en vue de développer les capacités du secteur public et privé en la matière.
7. La Communauté contribue, dans l'esprit des principes de Rio, à renforcer la coopération avec les PTOM en vue de faire en sorte que les politiques commerciales et environnementales se complètent. La coopération visera notamment à
a) mettre en place des politiques territoriales, nationales, régionales et internationales cohérentes;
b) renforcer les contrôles de qualité des biens et des services sous l'angle de la protection de l'environnement;
c) améliorer les méthodes de production respectueuses de l'environnement dans des secteurs appropriés.
8. La Communauté coopère avec les PTOM dans le domaine des normes de travail. La coopération en la matière pourra notamment porter sur les domaines suivants:
a) échange d'informations sur les législations et réglementations respectives sur le travail;
b) aide à l'élaboration d'un droit du travail et renforcement de la législation existante;
c) programmes scolaires et de sensibilisation visant à éliminer le travail des enfants;
d) respect de l'application des législation et réglementation relatives au travail.
9. La Communauté coopère avec les PTOM dans le domaine de la politique des consommateurs et de la protection de la santé des consommateurs:
a) renforcer la capacité institutionnelle et technique en la matière;
b) créer des systèmes d'alerte rapide et d'information mutuelle sur les produits dangereux;
c) échanger des informations et les expériences sur la mise en place et le fonctionnement de systèmes de surveillance des produits mis sur le marché et sur la sécurité des produits;
d) mieux informer les consommateurs en matière de prix et de caractéristiques des produits et services offerts;
e) encourager le développement d'associations de consommateurs et de contacts entre représentants des groupements de consommateurs;
f) améliorer la compatibilité des politiques et systèmes en faveur des consommateurs;
g) informer sur l'entrée en vigueur de la législation et promouvoir la coopération aux enquêtes sur les pratiques commerciales dangereuses ou déloyales;
h) appliquer les interdictions d'exportation de biens et de services dont la commercialisation a été interdite dans leur pays de production.
10. La Communauté appuie les efforts déployés par les acteurs publics et privés des PTOM dans le domaine des technologies de l'information et des télécommunications pour:
a) moderniser l'infrastructure de télécommunications, les services de transmission de données, les applications de traitement à distance et les projets d'applications télématiques;
b) renforcer et améliorer les services et les capacités humaines nécessaires pour réaliser la société de l'information, et intégrer au mieux ces services dans un contexte régional;
c) mieux sensibiliser aux possibilités économiques et améliorer les échanges d'expériences et de savoir-faire;
d) mieux informer les utilisateurs de ces ressources;
e) exploiter le potentiel de ce secteur de manière optimale et durable;
f) renforcer l'utilisation et des technologies de communication et de l'information dans le secteur de l'éducation, entre autres la formation à distance;
g) accroître le commerce électronique et la coopération économique;
h) améliorer et moderniser les réseaux de santé, par le développement de liens entre les hôpitaux, par le recours au télédiagnostic et par la création de bases de données communes;
i) développer l'accès multimédia aux ressources culturelles et touristiques;
j) améliorer et renforcer l'utilisation des technologies de l'information et de communication dans l'industrie et pour l'innovation.
Article 15
Secteurs sociaux
La Communauté contribue, dans le cadre des stratégies de développement de chaque PTOM, à des actions de développement humain et social. La coopération pourrait apporter notamment un appui aux programmes portant sur les secteurs suivants:
a) Renforcement de la politique et des institutions d'enseignement (immeubles et matériels); formation linguistique et formation d'enseignants, enseignement primaire, enseignement secondaire et formation professionnelle, enseignement supérieur (y compris les activités dans des secteurs spécifiques, à savoir formation agricole, dans le secteur pertinent).
Dans le domaine de l'éducation, l'accent devrait être mis sur l'élargissement de l'accès à l'éducation de base et l'amélioration de la qualité de cette dernière, en construisant davantage d'écoles, en rénovant les salles de classes existantes et en fournissant du matériel d'enseignement, en formant des enseignants et en accordant des allocations d'études aux étudiants pauvres.
b) Activités de réformes dans le domaine de la santé, renforcement de la politique de santé et des institutions, éducation, formation et recherche médicale, infrastructure sanitaire, HIV/SIDA.
Dans le domaine de la santé, les projets devraient contribuer à assurer des services de soins primaires et préventifs, notamment des services de planification familiale et de santé maternelle et infantile.
c) Politique en matière de population et de planification familiale, soins de santé maternelle et infantile, y compris l'appui aux projets de formation et d'épanouissement de la prochaine génération.
d) Renforcement de l'efficacité des politiques de prévention à l'égard de la production, de la distribution et du trafic de tous types de drogues, stupéfiants et substances psychotropes; prévention et lutte contre la toxicomanie, en prenant en considération les travaux menés dans ce domaine par les instances internationales.
La coopération porte sur les aspects suivants:
i) formation, éducation, politique en faveur de la santé et réhabilitation des toxicomanes, y compris des projets de réinsertion de toxicomanes dans le monde du travail et la société;
ii) mesures visant à promouvoir des activités économiques de remplacement, telles que des programmes de reconversion des régions de production illicite de plantes dont sont extraits des stupéfiants, alliées à des mesures répressives efficaces;
iii) aide technique, financière et administrative pour le contrôle du commerce des précurseurs, et l'établissement de normes équivalentes à celles adoptées par la Communauté et les instances internationales concernées;
iv) aide technique, financière et administrative en matière de prévention, de traitement et de lutte contre la toxicomanie;
v) aide technique et en matière de formation, ainsi que l'établissement de normes visant à prévenir le blanchiment d'argent équivalentes à celles adoptées par la Communauté et les autres instances internationales concernées, notamment par le groupe d'action financière sur le blanchiment des capitaux;
vi) échange d'informations utiles pour la mise en oeuvre des points a) à d).
e) Politique en matière d'eau et renforcement des institutions; protection des ressources en eau; gestion des déchets (l'eau destinée à l'agriculture et à l'énergie sera traitée dans le secteur pertinent).
En ce qui concerne le secteur de la distribution et de l'assainissement de l'eau, l'objectif est de fournir des services dans des zones insuffisamment desservies. Les financements visant à promouvoir l'accès aux services de distribution et à l'assainissement pour obtenir de l'eau potable, contribuent directement au développement des ressources humaines en améliorant l'état de santé. Et, partant, en augmentant la productivité des personnes qui n'ont pas déjà accès à ces services. La nécessité d'entendre les services de base en matière d'eau, d'assainissement et de transport aux populations urbaines et rurales, existe toujours et doit être examinée sous l'angle de la viabilité en termes d'environnement.
f) La Communauté coopère avec les PTOM en vue de la conservation, de l'exploitation et de la gestion durables de la diversité biologique des PTOM, en tenant compte du plan d'action communautaire en faveur de la diversité biologique.
La coopération dans ce domaine pourra notamment s'étendre à:
i) soutenir l'élaboration, la mise à jour de stratégies et de plans d'action relatifs à la biodiversité;
ii) faciliter l'établissement de mécanismes territoriaux, régionaux et sous-régionaux d'échange d'informations ainsi que de suivi et d'évaluation des progrès de la mise en oeuvre de la convention sur la diversité biologique (CDB)(7);
iii) développer et tenir à jour des bases de données sur la diversité biologique du PTOM;
iv) mettre en oeuvre des mesures appropriées concernant l'accès aux ressources génétiques;
v) promouvoir la conclusion d'accords avec le secteur privé sous réserve que les populations locales puissent réellement profiter des retombées économiques de ces accords et que l'utilisation des ressources génétiques ne porte pas atteinte à la protection et à la conservation de la biodiversité;
vi) aider les PTOM à participer activement au processus d'élaboration des politiques et, le cas échéant, aux négociations dans le cadre de la CDB.
g) Les projets et programmes de logement et de développement urbain intégré.
En matière de développement urbain les efforts portent sur la construction et la réhabilitation des routes et d'autres infrastructures de base, notamment les habitations à loyer modéré.
Article 16
Coopération et intégration régionales
La coopération fournit une aide efficace pour réaliser les objectifs et priorités fixés par les autorités des PTOM dans le cadre de la coopération et de l'intégration régionale et sous-régionale:
1) La coopération régionale porte sur des actions convenues entre:
a) deux ou plusieurs des PTOM;
b) un ou plusieurs PTOM avec un ou plusieurs États voisins, ACP ou non ACP;
c) un ou plusieurs PTOM avec un ou plusieurs États ACP, ainsi qu'avec une ou plusieurs des régions ultrapériphériques visées à l'article 299, paragraphe 2, du traité (Guadeloupe, Guyane, Martinique, Réunion, îles Canaries, Açores et Madère);
d) plusieurs organismes régionaux dont font partie des PTOM;
e) un ou plusieurs PTOM et des organismes régionaux, dont font partie des PTOM, des États ACP ou une ou plusieurs des régions ultrapériphériques.
2) Dans ce cadre, la coopération doit viser à:
a) encourager l'intégration graduelle des PTOM dans l'économie mondiale et régionale;
b) accélérer la coopération et le développement économiques, tant à l'intérieur qu'entre les régions des PTOM et des États ACP;
c) promouvoir la libre circulation des populations, des biens, des services, des capitaux, de la main-d'oeuvre et de la technologie;
d) accélérer la diversification des économies, ainsi que la coordination et l'harmonisation des politiques régionales et sous-régionales de coopération, et
e) promouvoir et développer le commerce inter-PTOM et intra-PTOM ainsi qu'avec les régions ultrapériphériques, les États ACP ou les autres pays tiers.
3) Dans le domaine de l'intégration régionale, la coopération vise à:
a) développer et renforcer les capacités des institutions et organisations de coopération et d'intégration régionales pour promouvoir la coopération et l'intégration régionales;
b) encourager les PTOM les moins développés à participer à l'établissement de marchés régionaux et à en tirer profit;
c) mettre en oeuvre les politiques de réforme sectorielle au niveau régional;
d) libéraliser les échanges et les paiements;
e) stimuler les investissements transfrontaliers, tant étrangers que nationaux, et d'autres initiatives d'intégration économique régionale ou sous-régionale, et
f) prendre en compte les coûts transitoires nets de l'intégration régionale sur les ressources budgétaires et sur la balance des paiements.
4) La coopération dans le domaine de la coopération régionale couvre une large gamme de fonctions et de thèmes qui donnent lieu à des problèmes communs et permettent d'exploiter des économies d'échelle, à savoir en particulier:
a) les infrastructures, notamment les infrastructures de transport et de communication, y compris les problèmes de sécurité qui y sont liés, l'énergie;
b) l'environnement, la gestion des ressources d'eau;
c) la santé, l'éducation et la formation;
d) la recherche et la coopération scientifique et technique;
e) les initiatives régionales pour la préparation aux catastrophes et l'atténuation de leurs effets;
f) autres domaines, comme la limitation des armements, la lutte contre la drogue, le crime organisé, le blanchiment de capitaux, la fraude et la corruption.
5) La coopération appuie aussi des projets et des initiatives de coopération interrégionale, intra-PTOM et intra-ACP.
Article 17
Coopération culturelle et sociale
La coopération contribue à un développement autonome des PTOM, processus centré sur les populations mêmes et enraciné dans la culture de chaque peuple. La dimension humaine et culturelle imprègne tous les secteurs et se reflète dans tout projet ou programme de développement. La coopération appuie les politiques et les mesures prises par les autorités des PTOM en vue de valoriser leurs ressources humaines, d'accroître leurs capacités propres de création et de promouvoir leurs identités culturelles. Elle favorise la participation des populations au processus de développement.
Cette coopération s'exerce notamment par:
- la prise en compte de la dimension culturelle et sociale,
- la promotion des identités culturelles et le dialogue interculturel, en particulier quant à la sauvegarde du patrimoine culturel, la production et la diffusion de biens culturels, les manifestations culturelles, l'information et la communication,
- des actions de valorisation des ressources humaines, en particulier quant à l'éducation et la formation, la coopération scientifique et technique, le rôle des femmes dans le développement, la santé et la lutte contre la toxicomanie, la population et la démographie.
TROISIÈME PARTIE
LES INSTRUMENTS DE LA COOPÉRATION PTOM-CE
TITRE I
COOPÉRATION POUR LE FINANCEMENT DU DÉVELOPPEMENT
Chapitre premier
Dispositions générales
Article 18
Objectifs
La coopération pour le financement du développement a pour objectif, à travers l'octroi de moyens de financement suffisants et éventuellement une assistance technique appropriée:
a) d'appuyer et de favoriser les efforts propres des PTOM, visant à assurer de manière durable leur développement économique, social et culturel sur la base de l'intérêt mutuel et dans un esprit d'interdépendance;
b) de contribuer au relèvement du niveau de vie des populations des PTOM;
c) de promouvoir les mesures susceptibles de mobiliser la capacité d'initiative des collectivités, groupements et associations et personnes ainsi que leur participation à la conception et l'exécution des programmes de développement;
d) de contribuer, dans un souci de lutte contre la pauvreté, à la plus large participation possible de la population aux bénéfices du développement;
e) de contribuer à développer la capacité des PTOM à innover, adapter et transformer les technologies locales ainsi que maîtriser les nouvelles technologies appropriées;
f) appuyer les efforts déployés par les PTOM pour diversifier leur économie, entre autres en contribuant à la prospection, la conservation, la transformation et l'exploitation durables de leurs ressources naturelles;
g) d'appuyer et de promouvoir le développement optimal des ressources humaines dans les PTOM;
h) de favoriser un accroissement des flux financiers à destination des PTOM, qui répondent aux besoins évolutifs des PTOM et d'appuyer les efforts des PTOM pour harmoniser la coopération internationale en faveur de leur développement par des opérations de cofinancement avec d'autres institutions de financement ou des tiers;
i) d'encourager l'investissement privé direct dans les PTOM, soutenir le développement d'un secteur privé PTOM sain, prospère et dynamique et encourager les flux d'investissements privés, locaux, nationaux et étrangers, dans les secteurs productifs des PTOM;
j) de favoriser la coopération, la solidarité et l'intégration régionales entre PTOM ainsi qu'entre PTOM et États ACP;
k) de permettre l'établissement de relations économiques et sociales plus équilibrées et l'instauration d'une meilleure compréhension entre les PTOM, les États ACP, les États membres et le reste du monde dans la perspective d'une meilleure insertion des PTOM dans l'économie mondiale;
l) de permettre aux PTOM confrontés à des difficultés économiques et sociales graves, à caractère exceptionnel, résultant de calamités naturelles ou de circonstances extraordinaires produisant des effets comparables, de bénéficier d'aides d'urgence;
m) d'aider les PTOM les moins développés à surmonter les obstacles spécifiques qui freinent leurs efforts de développement.
Article 19
Principes
1. La coopération pour le financement du développement est basée sur les principes du partenariat, de la complémentarité et de la subsidiarité et:
a) elle est mise en oeuvre conformément aux stratégies d'association et de développement adoptées en application de l'article 4, en tenant dûment compte des caractéristiques géographiques, sociales et culturelles respectives des PTOM, ainsi que de leurs potentialités particulières;
b) elle assure que les apports de ressources sont effectués de façon régulière prévisible;
c) elle est flexible et adaptée à la situation de chaque PTOM.
2. Les États membres coopèrent avec la Commission pour assurer une bonne gestion financière dans l'utilisation des fonds communautaires.
3. Dans une optique de partenariat, les actions communautaires sont arrêtées dans le cadre d'une concertation étroite entre la Commission, les autorités concernées du PTOM et l'État membre dont le PTOM relève. Ce partenariat est conduit dans le plein respect des compétences institutionnelles, juridiques et financières respectives de chacun des partenaires.
4. Sans préjudice de l'article 25, paragraphe 1, deuxième alinéa, les contributions de la Communauté et des États membres sont complémentaires.
5. Conformément au principe de subsidiarité, la mise en oeuvre des interventions relève de la responsabilité des autorités du PTOM concerné, sans préjudice des compétences de la Commission destinées à garantir une bonne gestion financière lors de l'utilisation des fonds communautaires.
Article 20
Document unique de programmation
1. Conformément à l'article 4, les autorités des PTOM, la Commission et l'État membre dont relève le PTOM définissent, dans le cadre du partenariat, la stratégie et les axes prioritaires sur lesquels se fonde le DOCUP.
2. Les autorités des PTOM ont la responsabilité de:
a) définir les axes qui sont pour elles prioritaires et sur lesquels doit se fonder la stratégie de coopération;
b) dans le cadre d'une programmation sectorielle, identifier les projets et programmes et définir les mesures d'accompagnement garantissant la durabilité et la viabilité des actions à entreprendre;
c) préparer les dossiers des projets et programmes;
d) préparer, négocier et conclure les marchés;
e) exécuter et gérer les projets et programmes;
f) entretenir les projets et programmes et assurer leur durabilité.
3. Les autorités des PTOM et la Commission ont la responsabilité conjointe:
a) d'arrêter le DOCUP;
b) de s'assurer de l'égalité des conditions de participation aux appels d'offres et aux marchés;
c) de suivre et d'évaluer les effets et résultats des projets et des programmes;
d) de s'assurer de l'exécution adéquate, rapide et efficace des projets et programmes.
4. La Commission a la responsabilité de prendre la décision de financement de l'allocation globale correspondant au DOCUP, conformément à la procédure visée à l'article 24.
5. Sauf dispositions contraires prévues par la présente décision, toute décision requérant l'approbation de l'une des parties à l'association est approuvée ou réputée approuvée dans les 6 mois à compter de la notification faite par l'autre partie.
Article 21
Champ d'application
Dans le cadre de la stratégie et des axes prioritaires fixés par le PTOM concerné tant au niveau territorial que régional, un appui financier peut être apporté aux actions contribuant à la réalisation des objectifs définis dans la présente décision.
Le champ d'application peut notamment couvrir un soutien aux actions suivantes:
a) politiques et réformes sectorielles, ainsi que les projets qui sont compatibles avec ces dernières;
b) développement des institutions, renforcement des capacités et intégration des aspects environnementaux;
c) programmes de coopération technique;
d) aide humanitaire et actions d'urgence;
e) soutien supplémentaire en cas de fluctuations de recettes budgétaires provenant des produits et services d'exportation.
Article 22
Éligibilité au financement
1. Bénéficient d'un soutien financier au titre de la présente décision les entités ou organismes suivants:
a) les PTOM;
b) les organismes régionaux ou interétatiques dont font partie un ou plusieurs PTOM et qui sont habilités par les autorités compétentes de ceux-ci;
c) les organismes mixtes institués par la Communauté et les PTOM en vue de réaliser certains objectifs spécifiques.
2. Bénéficient également d'un soutien avec l'accord des autorités des PTOM concernés:
a) les organismes publics ou semi-publics locaux, nationaux et/ou régionaux, les collectivités locales des PTOM, et notamment les institutions financières et les banques de développement;
b) les sociétés et entreprises des PTOM et appartenant à des ensembles régionaux;
c) les entreprises d'un État membre pour leur permettre, en plus de leur contribution propre, d'entreprendre des projets productifs sur le territoire d'un PTOM;
d) les intermédiaires financiers des PTOM ou de la Communauté promouvant et finançant des investissements privés dans les PTOM;
e) les acteurs de la coopération décentralisée et autres acteurs non-étatiques des PTOM et de la Communauté afin de leur permettre d'entreprendre des projets et des programmes économiques, culturels, sociaux et éducatifs dans les PTOM dans le cadre de la coopération décentralisée, visée par l'article 29.
Article 23
Programmation et mise en oeuvre
Dans les 12 mois suivant l'entrée en vigueur de la présente décision, la Commission adopte les mesures nécessaires à la mise en oeuvre de cette partie, ainsi que des Annexes II A à D, suivant la procédure visée à l'article 24 et en coopération avec les PTOM conformément à l'article 7.
Elle aide les PTOM à recourir pleinement aux instruments prévus dans la présente décision, notamment à ses dispositions commerciales et financières, en leur fournissant les lignes directrices et les informations pertinentes dans un délai de douze mois à compter de l'entrée en vigueur de celle-ci.
Ces mesures comporteront notamment:
a) les modalités d'établissement du DOCUP et ses éléments essentiels;
b) les modalités et les critères de suivi, d'audit, d'évaluation ex ante, à mi-parcours et ex post et de révision du DOCUP et de sa mise en oeuvre, y compris en ce qui concerne la participation de la Commission à ces activités;
c) l'établissement des rapports périodiques ou autres à prévoir;
d) les modalités d'application des corrections financières visées à l'article 32;
Les procédures financières et comptables seront définies dans le règlement financier du 9e FED.
Article 24
Comité du FED-PTOM
1. La Commission est assistée, s'il y a lieu, par le comité institué par l'accord interne.
2. Lorsque le comité exerce les compétences qui lui sont attribuées par cette décision, il est dénommé "comité du FED-PTOM". Le règlement intérieur du comité institué par l'accord interne s'applique au comité du FED-PTOM.
3. Le comité du FED-PTOM concentre ses travaux sur les questions de fond de la coopération au développement organisée au niveau des PTOM et des régions. Dans un souci de cohérence, de coordination et de complémentarité, il examine la mise en oeuvre des DOCUP.
4. Le comité du FED-PTOM donne son avis sur:
a) les projets de DOCUP ainsi que sur leurs modifications éventuelles;
b) les mesures nécessaires pour la mise en oeuvre de la présente partie, ainsi que des annexes II A à D.
5. Le représentant de la Commission soumet au comité un projet des mesures à prendre. Le comité émet son avis sur ce projet dans un délai fixé par le président. L'avis est émis à la majorité prévue à l'article 21, paragraphe 4, de l'accord interne. Lors de votes au sein du comité, les voix des représentants des États membres sont affectées de la pondération définie à l'article précité, paragraphe 3. Le président ne prend pas part au vote.
6. La Commission arrête des mesures qui sont immédiatement applicables. Toutefois, si elles ne sont pas conformes à l'avis émis par le comité, ces mesures sont aussitôt communiquées par la Commission au Conseil. Dans ce cas, la Commission peut différer l'application des mesures décidées par elle pour une période de trois mois au plus à compter de la date de cette communication.
7. Le Conseil, statuant à la majorité et conformément à la pondération prévues au paragraphe 5, peut prendre une décision différente pendant la période prévue au paragraphe 6.
8. La Commission informe le Comité du suivi, de l'évaluation et de l'audit des DOCUP.
Chapitre 2
Ressources mises à la disposition des PTOM
Article 25
Concours financiers
1. Le montant global des concours financiers de la Communauté aux fins exposés dans le chapitre premier, sa répartition, les modalités et les conditions de financement et les conditions d'utilisation de cette aide pour la période 2000-2007 figurent dans les annexes II A à D et au chapitre 3, sans préjudice des mesures à adopter par la Commission conformément à l'article 24.
Les aides financières au titre de la décision peuvent couvrir la totalité des dépenses locales et extérieures des projets et programmes, y compris le financement des frais récurrents.
2. En outre, les PTOM sont éligibles aux financements prévus par les règlements en vigueur en faveur des pays en développement énumérés dans l'annexe II E ainsi qu'aux programmes communautaires énumérés dans l'annexe II F.
Chapitre 3
Appui aux investissements du secteur privé
Article 26
Promotion des investissements
Reconnaissant l'importance des investissements privés pour la promotion de leur coopération au développement et la nécessité de prendre des mesures pour stimuler et protéger ces investissements, les autorités des PTOM, les États membres et la Communauté:
a) mettent en oeuvre des mesures en vue d'encourager les investisseurs privés, qui se conforment aux objectifs et aux priorités de la coopération au développement PTOM-CE, ainsi qu'aux lois et règlements applicables, à participer à leurs efforts de développement;
b) accordent un traitement juste et équitable à ces investisseurs;
c) prennent les mesures et les dispositions propres à créer et à maintenir un climat d'investissement prévisible et sûr et négocient des accords visant à améliorer ce climat;
d) favorisent une coopération efficace entre les opérateurs économiques PTOM et entre ceux-ci et les opérateurs de la Communauté afin d'accroître les flux de capitaux, les compétences de gestion, les technologies et d'autres formes de savoir-faire;
e) veillent à favoriser l'accroissement des flux financiers privés entre la Communauté et les PTOM en contribuant, notamment, à l'élimination des obstacles qui bloquent l'accès des opérateurs des PTOM aux marchés de capitaux internationaux, y compris ceux de la Communauté;
f) créent un environnement favorisant le développement des institutions financières et la mobilisation des ressources indispensables à la formation de capital et à l'expansion de l'esprit d'entreprise;
g) stimulent le développement des entreprises en prenant les mesures qui se révèlent nécessaires pour améliorer l'environnement des entreprises et notamment pour mettre en place un cadre juridique, administratif et financier propre à favoriser l'émergence et le développement d'un secteur privé dynamique, y compris des entreprises à la base;
h) renforcent la capacité des institutions locales des PTOM d'offrir un éventail de services susceptibles d'accroître la participation locale à l'activité industrielle et commerciale.
Article 27
Appui et financement d'investissements
La coopération fournira des ressources financières à long terme pour contribuer à promouvoir la croissance du secteur privé et pour mobiliser des capitaux nationaux et étrangers dans ce but. À cet effet, la coopération fournira notamment:
a) des aides non remboursables pour l'assistance financière et technique en vue de soutenir le développement des ressources humaines, le développement des capacités institutionnelles ou d'autres formes d'aide institutionnelle liées à un investissement précis; des mesures visant à augmenter la compétitivité des entreprises et à renforcer les capacités des intermédiaires financiers et non financiers privés; une facilitation et une promotion des investissements, des activités d'amélioration de la compétitivité;
b) des services de conseil et de consultation pour contribuer à créer un climat favorable à l'investissement et une base d'informations visant à guider et à encourager les flux de capitaux;
c) des aides remboursables financées par la facilité d'investissement visée à l'annexe II C;
d) des prêts sur les ressources propres de la BEI.
Les conditions applicables à la Facilité d'investissement et aux prêts susvisés sont définies respectivement dans les annexes II B et C.
Chapitre 4
Soutien supplémentaire en cas de fluctuations des recettes d'exportation
Article 28
Le soutien supplémentaire
1. Dans le cadre de l'enveloppe financière visée à l'annexe II A, un soutien supplémentaire est mis en oeuvre afin d'atténuer les effets néfastes de toute fluctuation à court terme des recettes d'exportation, particulièrement dans les secteurs agricole et minier, susceptibles de compromettre la réalisation des objectifs de développement des PTOM.
2. Le but du soutien en cas de fluctuations à court terme des recettes d'exportation est de préserver les réformes et politiques macroéconomiques et sectorielles qui risquent d'être compromises par une baisse des recettes et de remédier aux effets néfastes de l'instabilité des recettes d'exportation provenant notamment des produits agricoles et miniers.
3. La dépendance des économies des PTOM vis-à-vis des exportations, notamment celles des secteurs agricole et minier, sera prise en considération dans l'allocation des ressources visée à l'annexe II D. Dans ce contexte, les pays les moins avancés, bénéficieront d'un traitement plus favorable.
4. Les ressources additionnelles seront mises à disposition conformément aux modalités spécifiques du système de soutien prévues à l'annexe II D.
5. La Communauté soutiendra également des régimes d'assurance commerciale conçus pour les PTOM qui cherchent à se prémunir contre les fluctuations de recettes d'exportation.
Chapitre 5
Appui aux autres acteurs de la coopération
Article 29
Objectifs et financement
1. En vue de répondre aux besoins des collectivités locales en matière de développement, et afin d'encourager tous les acteurs de la coopération décentralisée susceptibles d'apporter leur contribution au développement autonome des PTOM à proposer et à mettre en oeuvre des initiatives, la coopération PTOM-CE appuie ces actions de développement dans les limites fixées par les PTOM concernés et par les États membres dont relèvent ces PTOM et dans le cadre des dispositions du DOCUP.
2. Dans ce contexte, un soutien financier sera accordé à des projets décentralisés et à des microréalisations comme suit:
a) Les partenaires de la coopération qui peuvent obtenir un soutien financier au titre du présent chapitre sont les acteurs de la coopération décentralisée de la Communauté, des PTOM ou d'autres pays en développement, à savoir: pouvoirs publics locaux, organisations non gouvernementales, groupements professionnels et groupes d'initiatives locaux, coopératives, syndicats, organisations de femmes ou de jeunes, institutions d'enseignement et de recherche, églises et toutes associations non gouvernementales susceptibles d'apporter leur contribution au développement.
Cette forme de coopération permet de mobiliser des compétences, des modes d'action novateurs et des ressources des acteurs de la coopération décentralisée, en faveur du développement des PTOM. L'aide tiendra compte en particulier des actions conjointes entre la Communauté, les PTOM et les autres pays en développement.
b) Les microréalisations au niveau local doivent avoir un impact économique et social sur la vie des populations, répondre à un besoin prioritaire manifesté et constaté et être mises en oeuvre à l'initiative et avec la participation active de la collectivité locale bénéficiaire.
3. Les projets ou programmes relevant de cette forme de coopération peuvent être un moyen de réaliser les objectifs spécifiques inscrits au DOCUP ou ceux résultant d'initiatives des collectivités locales ou d'acteurs de la coopération décentralisée.
4. L'aide prévue au titre du présent chapitre s'ajoute aux dispositions de l'annexe II E ou, le cas échéant, les complète.
5. Une participation au financement des microréalisations et de la coopération décentralisée est assurée par l'aide non remboursable, dont la contribution ne peut en principe dépasser les trois quarts du coût total de chaque projet. Le reste est financé:
a) dans le cas des microréalisations, par la collectivité locale concernée, sous forme de contributions en nature, de prestations de services, ou en espèces, en fonction de ses possibilités, ou
b) dans le cas de la coopération décentralisée, par les acteurs de la coopération décentralisée, à condition que les ressources financières, techniques, matérielles ou autres mises à disposition par ces acteurs ne soient pas, en règle générale, inférieure à 25 % du coût estimé du projet ou du programme, et
c) en ce qui concerne à la fois les microréalisations et la coopération décentralisée, à titre exceptionnel, par les autorités du PTOM concerné, soit sous forme d'une contribution financière, soit grâce à l'utilisation d'équipements publics ou à la fourniture de services.
Les procédures applicables aux projets et programmes financés dans le cadre des microréalisations ou de la coopération décentralisée sont celles qui sont définies par la présente décision, notamment dans le cadre des dispositions de mise en oeuvre du DOCUP.
Chapitre 6
Appui à l'aide humanitaire et aux aides d'urgence
Article 30
Objectifs et moyens
1. L'aide humanitaire et les aides d'urgence seront accordées à la population des PTOM confrontés à des difficultés économiques et sociales graves, à caractère exceptionnel, résultant des calamités naturelles ou de circonstances extraordinaires ayant des effets comparables. L'aide humanitaire et les aides d'urgence seront maintenues aussi longtemps que nécessaire pour traiter les problèmes urgents résultant de ces situations.
L'aide humanitaire et les aides d'urgence seront exclusivement octroyées en fonction des besoins et des intérêts des victimes de catastrophes.
2. L'aide humanitaire et d'urgence visera à:
a) sauvegarder les vies humaines dans les situations de crise et d'après-crise causées par des catastrophes naturelles ou des circonstances extraordinaires ayant des effets comparables;
b) contribuer au financement et à l'acheminement de l'aide humanitaire ainsi qu'à l'accès direct à celle-ci de ses destinataires, et cela en utilisant tous les moyens logistiques disponibles;
c) mettre en oeuvre des mesures de réhabilitation à court terme et de reconstruction afin de créer aussi rapidement que possible les conditions d'une intégration ou réintégration de ces populations;
d) répondre aux besoins nés du déplacement de personnes comme les réfugiés, personnes déplacées et rapatriés à la suite de catastrophes d'origine naturelle ou humaine, afin de satisfaire, aussi longtemps que nécessaire, tous les besoins des réfugiés et des personnes déplacées où qu'ils se trouvent et de faciliter leur réinstallation volontaire;
e) aider les PTOM à mettre au point ou à perfectionner des mécanismes de prévention et de préparation aux catastrophes naturelles, y compris des systèmes de prévision et d'alerte rapide, en vue d'atténuer les conséquences de ces catastrophes.
3. Des aides similaires à celles visées ci-dessus peuvent être accordées aux PTOM qui accueillent des réfugiés ou des rapatriés afin de répondre aux besoins pressants non prévus par l'aide d'urgence.
4. Les aides prévues au présent article sont financées par le budget communautaire. Elles peuvent exceptionnellement être financées, en complément de la ligne budgétaire en cause, par les allocations visées à l'annexe II A.
5. Les actions d'aide humanitaire et d'aide d'urgence sont engagées soit à la demande du PTOM touché par la situation de crise, soit par la Commission, soit par l'État membre dont relève le PTOM, soit par des organisations internationales, soit par des organisations non gouvernementales locales ou internationales. Ces aides sont gérées et exécutées selon des procédures permettant des interventions rapides, souples et efficaces. La Commission adopte les dispositions nécessaires à l'application de ces principes.
Chapitre 7
Procédures de mise en oeuvre
Article 31
Assistance technique
1. À l'initiative ou pour le compte de la Commission, des études ou actions d'assistance technique peuvent être financées pour assurer la préparation, le suivi, l'évaluation et le contrôle nécessaires à la mise en oeuvre de la présente décision.
Ces études ou actions d'assistance technique sont financées par l'allocation globale non remboursable.
2. Sur l'initiative du PTOM, des études ou des actions d'assistance technique peuvent être financées pour la mise en oeuvre des actions comprises dans le DOCUP après avis de la Commission.
Ces études ou actions d'assistance technique sont financées par la dotation allouée au PTOM concerné.
Article 32
Contrôle financier
1. Le PTOM concerné assure en premier ressort la responsabilité du contrôle financier de l'intervention. Il l'exerce, le cas échéant, en coordination avec l'État membre dont il relève, selon les dispositions nationales applicables.
2. La Commission a la responsabilité:
a) de s'assurer de l'existence et du bon fonctionnement dans le PTOM concerné des systèmes de gestion et de contrôle de manière à ce que les fonds communautaires soient utilisés de façon régulière et efficace;
b) en cas d'irrégularités d'envoyer des recommandations ou des demandes de mesures correctives pour remédier aux insuffisances de gestion ou corriger les irrégularités.
3. Sur la base d'arrangements administratifs, la Commission, le PTOM et éventuellement l'État membre dont il relève coopèrent lors de rencontres annuelles ou bisannuelles pour coordonner les programmes, la méthodologie et la mise en oeuvre des contrôles effectués.
4. Pour les corrections financières:
a) c'est le PTOM concerné qui est responsable au premier chef de la poursuite des irrégularités et des corrections financières;
b) toutefois, en cas de défaillance du PTOM concerné, la Commission intervient en cas d'absence de correction par le PTOM concerné, et en cas d'échec d'une rencontre de conciliation, pour réduire ou supprimer tout ou partie du solde de l'allocation globale correspondant à la décision de financement du DOCUP.
Chapitre 8
La transition des fonds européens de développement (FED) précédents vers le 9e FED
Article 33
Exécution des FED précédents et phase de transition
1. Les engagements relevant des 6e, 7e et 8e FED effectués avant l'entrée en vigueur de la présente décision continuent à être exécutés conformément aux règles applicables à ces FED.
Les ressources des 6e, 7e et 8e FED qui ont été allouées aux PTOM avant l'entrée en vigueur de la présente décision leur restent allouées. Ces ressources continuent à être employées conformément aux dispositions pertinentes de la décision 91/482/CEE, qui demeure applicable à cette fin jusqu'à l'entrée en vigueur de l'accord interne relatif au 9e FED.
Jusqu'à l'accord interne relatif au 9e FED, les agents chargés de la gestion et de l'exécution des ressources du Fonds européen de développement (FED), à savoir l'ordonnateur principal du FED, l'ordonnateur du PTOM et le chef de délégation de la Commission, demeurent en charge des tâches de gestion et d'exécution qui leur étaient imparties par la décision 91/482/CE du Conseil.
2. Tous les reliquats des FED antérieurs à la date de l'entrée en vigueur de l'accord interne relatif au 9e FED, ainsi que tous les montants désengagés après ces dates de projets en cours au titre desdits Fonds, seront transférés au 9e FED et utilisés conformément aux conditions fixées dans la présente décision.
Toute ressource ainsi transférée au 9e FED après avoir été précédemment attribuée au programme indicatif d'un PTOM ou d'une région restera attribuée à ce PTOM ou à la coopération régionale.
Tout autre reliquat non attribué à un programme indicatif sera attribué au montant non alloué du 9e FED. Le montant global de la présente décision, complétée par les reliquats transférés de FED antérieurs, couvre la période 2001-2007. Cette disposition s'applique notamment à tout reliquat éventuel des montants globaux visés aux articles 118 et 142 de la décision 91/482/CEE relatifs respectivement à la stabilisation des recettes d'exportation de produits de base agricoles (Stabex) et à la facilité de financement spéciale (Sysmin).
TITRE II
COOPÉRATION ÉCONOMIQUE ET COMMERCIALE
Article 34
Objectif
1. L'objectif de la coopération économique et commerciale est le développement économique et social des PTOM, notamment par l'établissement de relations économiques étroites entre eux et la Communauté dans son ensemble.
La mise en oeuvre de cette coopération doit être compatible avec les objectifs des autres politiques communes.
2. En outre, la Communauté s'engage à favoriser une réelle intégration des PTOM dans l'économie mondiale et le développement de leur commerce de biens et des services à destination des marchés régionaux et mondiaux.
Chapitre premier
Régime des échanges de produits
Article 35
Le libre accès des produits originaires
1. Les produits originaires des PTOM sont admis à l'importation dans la Communauté en exemption de droits à l'importation.
2. La notion de produits originaires et les méthodes de coopération administrative qui s'y rapportent sont définies à l'annexe III.
Article 36
Le transbordement des produits non originaires en libre pratique dans un PTOM
1. Les produits non originaires des PTOM se trouvant en libre pratique dans un PTOM et réexportés en l'état vers la Communauté sont admis à l'importation dans la Communauté en exemption de droits de douane et de taxes d'effet équivalent à condition qu'ils:
a) aient acquitté, dans le PTOM concerné, des droits de douane ou taxes d'effet équivalent d'un niveau égal ou supérieur aux droits de douane applicables dans la Communauté à l'importation de ces mêmes produits originaires de pays tiers bénéficiant de la clause de la nation la plus favorisée,
b) n'aient pas fait l'objet d'exemption ou de restitution, totale ou partielle, de droits de douane ou de taxes d'effet équivalent, sans préjudice du paragraphe 2,
c) soient accompagnés d'un certificat d'exportation.
2. Sans préjudice du paragraphe 1 ci-dessus, la Commission peut, sur demande dûment motivée des autorités du PTOM concerné et afin de poursuivre les objectifs du présent titre, autoriser toute mesure d'aide financière publique des PTOM aux opérateurs qui appliquent la procédure du transbordement.
Elle ne doit pas dépasser un certain plafond à déterminer par la Commission en fonction du volume net des matières exportées.
Cette aide doit prendre la forme d'une aide au transport de marchandises mises en libre circulation, y compris les frais découlant légitimement de la gestion de la procédure du transbordement. Cette aide ne doit pas provoquer de perturbation ou difficultés graves pouvant aboutir à la détérioration d'un secteur économique de la Communauté ou d'un ou plusieurs États membres.
Les autorités des PTOM peuvent faire des démarches auprès de la Commission pour fournir de plus amples informations afin de motiver leur demande formulée par écrit.
Sur demande des autorités des PTOM, un groupe de travail de partenariat, visé à l'article 7, paragraphe 3, est convoqué pour résoudre tout problème découlant de la gestion de la procédure du transbordement.
3. Les paragraphes 1 et 2 ne s'appliquent pas aux:
a) produits agricoles énumérés dans la liste de l'annexe I du traité ni aux produits relevant du règlement (CEE) n° 3448/93 du Conseil du 6 décembre 1993 déterminant le régime d'échanges applicable à certaines marchandises résultant de la transformation de produits agricoles(8), à l'exception, à partir du 1er février 2002 et sous réserve de l'adoption de la part de la Commission des nécessaires arrangements techniques, pour produits de la pêche:
A) relevant des codes NC 0303 31 10 00, 0304 20 95 10 et 0306 13 10 qui sont transbordés via le Groenland à raison d'un volume de 10000 tonnes par an, et
B) relevant des codes NC 0302 21 10, 0303 31 10, 0305 49 10, 0306 12 10, 0306 12 90, 0306 22 91, 0306 22 99, 0306 13 10, 0306 13 30, 0306 13 40, 0306 13 50, 0306 13 80, 0306 23 10, 0306 23 31, 0306 23 39, 0306 23 90 qui sont transbordés via Saint-Pierre-et-Miquelon à raison d'un volume de 2000 tonnes par an;
b) aux produits soumis, à l'importation dans la Communauté, à des restrictions ou limitations quantitatives ou à des droits antidumping.
4. Les conditions d'admission, dans la Communauté, des produits non originaires des PTOM se trouvant en libre pratique dans un PTOM et les méthodes de coopération administrative qui s'y rapportent sont définies à l'annexe VI.
Article 37
Comité
1. Pour les matières relevant de l'article 36, la Commission est assistée par un comité.
2. Les articles 3 et 7 de la décision 1999/468/CE s'appliquent à la procédure suivie par le comité.
3. Le comité adopte son règlement de procédure.
Article 38
Restrictions quantitatives et mesures d'effet équivalent
1. La Communauté n'applique pas à l'importation des produits originaires des PTOM de restrictions quantitatives, ni de mesures d'effet équivalent.
2. Les dispositions du paragraphe 1 ne font pas obstacle aux interdictions ou restrictions d'importation, d'exportation ou de transit justifiées par des raisons de moralité publique, d'ordre public, de protection de la santé et de la vie des personnes et des animaux ou de préservation des végétaux, de protection des trésors nationaux ayant une valeur artistique, historique ou archéologique, de conservation de ressources naturelles épuisables ou de protection de la propriété industrielle et commerciale.
Ces interdictions ou restrictions ne doivent constituer en aucun cas un moyen de discrimination arbitraire ni une restriction déguisée au commerce en général.
Article 39
Déchets
1. Les mouvements de déchets entre les États membres et les PTOM sont contrôlés, conformément au droit international et au droit communautaire. La Communauté favorise l'instauration et le développement d'une réelle coopération internationale dans ce domaine en vue de protéger l'environnement et la santé publique.
2. La Communauté interdit toute exportation, directe ou indirecte, de déchets vers les PTOM, à l'exception des exportations de déchets non dangereux destinés à des opérations de valorisation, tandis que, simultanément, les autorités des PTOM interdisent l'importation, directe ou indirecte, dans leur pays de ces mêmes déchets en provenance de la Communauté ou de tout autre pays, sans préjudice des engagements internationaux souscrits ou à souscrire à l'avenir dans ces deux domaines dans les enceintes internationales compétentes.
3. En ce qui concerne la Communauté, le règlement (CEE) n° 259/93 du Conseil du 1er février 1993 concernant la surveillance et le contrôle des transferts de déchets à l'intérieur, à l'entrée et à la sortie de la Communauté européenne(9) est d'application.
4. En ce qui concerne les PTOM qui ne sont pas membres de la convention de Bâle du fait de leur statut constitutionnel, leurs autorités compétentes adoptent, dans les meilleurs délais, les mesures d'ordre juridique et administratif internes nécessaires pour la mise en application du contenu de la convention de Bâle(10).
5. En outre, les États membres concernés encouragent l'adoption par les PTOM des mesures d'ordre juridique et administratif internes nécessaires pour mettre en oeuvre:
a) le règlement (CEE) n° 259/93:
i) article 13 en ce qui concerne les transferts de déchets au sein des PTOM;
ii) article 18 en ce qui concerne les exportations de déchets depuis les PTOM vers des États ACP;
b) le règlement (CE) n° 1420/1999(11);
c) le règlement (CE) n° 1547/1999 de la Commission(12);
d) la directive 2000/59/CE du Parlement européen et du Conseil(13), sous réserve des délais de mise en oeuvre prévus à l'article 16 de cette directive.
6. En ce qui concerne l'importation dans la Communauté de déchets dangereux en provenance des PTOM ainsi que de déchets non dangereux destinés à être éliminés, les articles 1 à 12 et 25 à 39 du règlement (CEE) n° 259/93 ainsi que la décision 94/774/CE de la Commission(14) sont d'application.
7. Un ou plusieurs PTOM et l'État membre avec lequel ils sont liés peuvent appliquer des procédures nationales à l'exportation de déchets en provenance des PTOM vers cet État membre.
Dans ce cas, l'État membre concerné notifie à la Commission la législation applicable, dans un délai de six mois à compter de l'entrée en vigueur de la présente décision ou de tout texte législatif national pertinent adopté ultérieurement, y compris toute modification qui y est apportée.
Article 40
Mesures prises par les PTOM
1. Compte tenu des nécessités actuelles de développement des PTOM, les autorités des PTOM peuvent maintenir ou établir, en ce qui concerne l'importation de produits originaires de la Communauté, les droits de douane ou les restrictions quantitatives qu'elles estiment nécessaires.
2. a) Le régime des échanges appliqué à l'égard de la Communauté par les PTOM ne peut donner lieu à aucune discrimination entre les États membres, ni être moins favorable que le traitement de la nation la plus favorisée.
b) Nonobstant les dispositions spécifiques de la présente décision, la Communauté n'exerce aucune discrimination entre les PTOM dans le domaine commercial.
c) Le point a) ne fait pas obstacle à l'octroi, par un PTOM, à certains autres PTOM ou à d'autres pays en développement, d'un régime plus favorable que celui accordé à la Communauté.
3. Les autorités des PTOM communiquent à la Commission, dans un délai de trois mois à compter de l'entrée en vigueur de la présente décision, les tarifs douaniers et les restrictions quantitatives qu'ils appliquent.
Elles communiquent également à la Commission les modifications ultérieures apportées à ces mesures au fur et à mesure de leur intervention.
Article 41
Clause de surveillance
1. Les produits originaires des PTOM, visés à l'article 35, ou les produits non originaires des PTOM, visés à l'article 36, peuvent faire l'objet d'une surveillance particulière. La Commission en consultation avec les autorités du PTOM et de l'État membre dont il relève, décide les produits auxquels s'applique cette surveillance.
2. L'article 308 quinquies du règlement (CEE) n° 2454/93 du Conseil du 2 juillet 1993 fixant certaines dispositions d'application du règlement (CEE) n° 2913/92 du Conseil établissant le code des douanes communautaire(15) est applicable.
3. La Commission et les autorités compétentes des PTOM s'assurent de l'efficacité de cette surveillance en mettant en oeuvre les méthodes de coopération administrative définies respectivement aux annexes III et IV.
Article 42
Mesures de sauvegarde
1. Si l'application de la présente décision entraîne des perturbations graves dans un secteur d'activité économique de la Communauté ou d'un ou de plusieurs États membres ou compromet leur stabilité financière extérieure, ou si des difficultés surgissent, qui risquent d'entraîner la détérioration d'un secteur d'activité de la Communauté ou d'une région de celle-ci, la Commission, à la demande d'un ou plusieurs États membres ou de sa propre initiative, et après consultation du comité visé à l'article 43, peut prendre ou autoriser les États membres intéressés à prendre les mesures de sauvegarde nécessaires, conformément aux paragraphes ci-après.
2. Pour l'application du paragraphe 1, sont choisies par priorité les mesures qui apportent le minimum de perturbations au fonctionnement de l'association et de la Communauté. Ces mesures n'ont pas une portée dépassant celle strictement indispensable pour remédier aux difficultés qui se sont manifestées. Elles ne peuvent dépasser le retrait des préférences accordées par la présente décision.
3. En cas d'adoption ou de modification des mesures de sauvegarde, les intérêts des PTOM les moins développés font l'objet d'une attention particulière.
4. Les dispositions du présent article ne préjugent pas les droits et les obligations de la Communauté découlant des règles de l'OMC, y compris celles de l'accord OMC sur les mesures de sauvegarde(16). Elles ne font pas obstacle à l'application des réglementations portant organisation commune des marchés agricoles et des dispositions administratives communautaires ou nationales en découlant, ainsi que des réglementations spécifiques arrêtées au titre de l'article 235 du traité applicables aux marchandises résultant de la transformation de produits agricoles.
5. a) Lorsqu'un État membre demande à la Commission l'application de mesures de sauvegarde, la Commission en informe le Conseil, les États membres et les autorités des PTOM dans un délai de trois jours ouvrables, à partir de la date de réception de la demande de l'État membre, et invite les autorités des PTOM à fournir toute information qu'elles jugent importante dans la situation concerné.
b) Lorsque la Commission agit de sa propre initiative, elle en informe les PTOM concernés et les États membres le plus tôt possible.
c) Sur demande des autorités des PTOM et sans préjudice des délais visés dans le présent article, un groupe de travail de partenariat, visé à l'article 7, paragraphe 3, est convoqué. Les résultats des travaux du groupe sont transmis au comité consultatif visé à l'article 43. Dans ce cas, le délai visé au paragraphe 9 du présent article est prolongé de dix jours ouvrables. Simultanément, la Commission envoie aux États membres l'invitation à une réunion du comité visé à l'article 43.
Les États membres fournissent à la Commission les informations nécessaires pour justifier leurs demandes d'appliquer ou de ne pas appliquer des mesures de sauvegarde.
6. La Commission notifie immédiatement au Conseil, aux États membres et aux autorités des PTOM de prendre les mesures de sauvegarde nécessaires. La décision est immédiatement applicable.
7. Tout État membre peut déférer au Conseil la décision de la Commission visée au paragraphe 6 dans un délai de dix jours ouvrables suivant le jour de la communication de cette décision.
8. En l'absence de décision de la Commission ou en cas de rejet de la demande dans un délai de vingt et un jours ouvrables, ou si la Commission décide qu'il n'y a pas lieu d'appliquer les mesures de sauvegarde, tout État membre qui a saisi la Commission peut saisir le Conseil.
9. Dans les cas mentionnés aux paragraphes 7 et 8, le Conseil, statuant à la majorité qualifiée, peut prendre une décision différente dans un délai de vingt et un jours ouvrables.
Article 43
Comité
1. Pour les matières relevant de l'article 42, la Commission est assistée par un comité.
2. Les articles 3 et 7 de la décision 1999/468/CE s'appliquent à la procédure suivie par le comité.
3. Le comité adopte son règlement intérieur.
Chapitre 2
Commerce des services et règles d'établissement
Article 44
Objectif général
L'objectif à long terme à atteindre dans ce domaine est la libéralisation progressive des échanges de services, dans le respect des objectifs des politiques locales des PTOM et en tenant dûment compte du niveau de développement des PTOM ainsi que des obligations prises dans le cadre de l'OMC par la Communauté, les États membres et, le cas échéant, les PTOM.
Article 45
Principes généraux de l'établissement et de la prestation de services
1. Aux fins du présent article, on entend par:
a) "sociétés ou entreprises", les sociétés ou entreprises de droit civil ou commercial, y compris les sociétés publiques ou autres, les sociétés coopératives et toute autre personne morale et association régies par le droit public ou privé, à l'exception des sociétés à but non lucratif.
"Les sociétés ou entreprises des États membres" sont celles constituées en conformité avec la législation d'un État membre et ayant leur siège statutaire, leur administration centrale ou leur principal établissement dans un État membre; toutefois, dans le cas où elles n'ont dans un État membre que leur siège statutaire, leur activité doit présenter un lien effectif et continu avec l'économie de cet État membre.
"Les sociétés ou entreprises des PTOM" sont celles constituées en conformité avec la législation applicable dans le PTOM en question et ayant dans ce PTOM leur siège statutaire, leur administration centrale ou leur principal établissement; toutefois, dans le cas où elles n'ont que leur siège statutaire dans un PTOM, leur activité doit présenter un lien effectif et continu avec l'économie de ce PTOM.
b) "habitants d'un PTOM" les personnes ayant leur résidence habituelle dans un PTOM et qui sont des ressortissants d'un État membre ou qui jouissent d'un statut juridique spécifique à un PTOM. Cette définition ne porte pas atteinte aux droits conférés par la citoyenneté de l'Union au sens du traité.
2. En ce qui concerne le régime applicable en matière d'établissement et de prestation de services, conformément à l'article 183, paragraphe 5, du traité et sous réserve du paragraphe 3 ci-après:
a) la Communauté applique aux PTOM les engagements pris dans le cadre de l'Accord général sur le commerce des services (GATS) dans les conditions prévues dans ledit accord et en conformité avec la présente décision. En application desdits engagements, les États membres ne pratiquent aucune discrimination entre les habitants, les sociétés et les entreprises des PTOM;
b) les autorités des PTOM traitent les sociétés, ressortissants et entreprises des États membres de manière non moins favorable qu'ils traitent les sociétés, ressortissants et entreprises d'un pays tiers et ne discriminent pas entre les sociétés, ressortissants et entreprises des États membres.
3. Dans le but de promouvoir ou soutenir l'emploi local, les autorités d'un PTOM peuvent établir des réglementations, en faveur de leurs habitants et des activités locales.
Dans ce cas, les autorités du PTOM notifient les réglementations qu'elles adoptent à la Commission, qui en informe les États membres.
4. Pour les professions de médecin, dentiste, sage-femme, infirmière de soins généraux, pharmacien et vétérinaire, le Conseil, statuant à l'unanimité sur proposition de la Commission, arrête la liste des qualifications professionnelles propres aux habitants des PTOM qui seront reconnues dans les États membres.
Article 46
Transport maritime
L'objectif de la coopération dans ce domaine consiste à assurer le développement harmonieux de services maritimes efficaces et fiables à des conditions économiquement satisfaisantes en facilitant la participation active de toutes les parties conformément au principe de l'accès illimité au trafic sur une base commerciale.
La présente disposition ne s'applique pas au Groenland.
Chapitre 3
Domaines liés au commerce
Article 47
Paiements courants et mouvements de capitaux
1. Sans préjudice du paragraphe 2 ci-après:
a) les États membres et les autorités des PTOM n'imposent aucune restriction aux paiements en monnaie librement convertible, sur le compte de la balance des opérations courantes entre ressortissants de la Communauté et des PTOM;
b) en ce qui concerne les transactions relevant du compte des opérations en capital de la balance des paiements, les États membres et les autorités des PTOM n'imposent aucune restriction aux libres mouvements des capitaux concernant les investissements directs réalisés dans des sociétés constituées conformément au droit de l'État membre du pays ou territoire d'accueil et les investissements réalisés conformément aux dispositions de la présente décision et à la liquidation ou au rapatriement de ces investissements et de tous les profits qui en résultent.
2. La Communauté, les États membres et les PTOM peuvent prendre les mesures visées mutatis mutandis aux articles 57, 58, 59, 60 et 301 du traité, conformément aux conditions qui y sont définies. De la même manière, si un ou plusieurs PTOM ou un ou plusieurs États membres rencontrent ou risquent de rencontrer de graves difficultés de balance des paiements, les autorités du PTOM, l'État membre ou la Communauté peuvent, conformément aux conditions fixées dans le cadre de l'accord général sur les tarifs douaniers, l'accord général sur le commerce des services et aux articles VIII et XIV du Fonds monétaire international, adopter des restrictions aux transactions courantes, qui seront d'une durée limitée et ne pourront aller au-delà de ce qui est strictement nécessaire pour remédier à la situation de la balance des paiements. Les autorités du PTOM, l'État membre ou la Communauté qui prennent ces mesures s'informent mutuellement immédiatement et soumettent aussi rapidement que possible un calendrier en vue de l'élimination des mesures concernées.
Article 48
Politiques de concurrence
1. L'introduction et la mise en oeuvre de politiques et de règles de concurrence saines et efficaces revêtent une importance capitale pour favoriser et assurer un climat propice aux investissements, un processus d'industrialisation durable et une transparence de l'accès aux marchés.
2. Pour assurer l'élimination des distorsions de concurrence et en tenant dûment compte des différents niveaux de développement et des besoins économiques de chaque PTOM, la Communauté et les PTOM mettent en oeuvre des règles et des politiques nationales, territoriales ou régionales comprenant la surveillance et, dans certaines conditions, l'interdiction d'accords entre entreprises, de décisions d'associations d'entreprises et de pratiques concertées entre entreprises qui ont pour objet ou pour effet d'empêcher, de restreindre ou de fausser le jeu de la concurrence. Cette interdiction porte aussi sur l'abus par une ou plusieurs entreprises d'une position dominante sur le territoire de la Communauté ou du PTOM.
Article 49
Protection des droits de propriété intellectuelle
1. Il est assuré un niveau approprié et efficace de protection des droits de propriété intellectuelle, industrielle et commerciale, y compris les moyens de faire respecter ces droits, en s'alignant sur les normes internationales les plus élevées en vue de réduire les distorsions et les entraves aux échanges bilatéraux.
2. Les droits de propriété intellectuelle couvrent en particulier les droits d'auteur, notamment les droits d'auteur en matière de logiciels informatiques et les droits voisins, les modèles d'utilité, les brevets, notamment les inventions biotechnologiques, les dessins et modèles industriels, les indications géographiques, y compris les appellations d'origine, les marques de fabrique de commerce et de service, les topographies de circuits intégrés, la protection juridique des bases de données et la protection contre la concurrence déloyale visée à l'article 10 bis de la convention de Paris pour la protection de la propriété industrielle et la protection des informations non divulgués relatives au savoir-faire.
Article 50
Normalisation et certification
Une coopération plus étroitement est poursuivie dans les domaines de la normalisation, de la certification et de l'assurance-qualité afin de supprimer les obstacles techniques inutiles et de réduire les différences qui existent dans ces domaines, afin de faciliter les échanges.
Article 51
Commerce et environnement
Le développement du commerce international est promu de manière à assurer une gestion durable et saine de l'environnement, conformément aux conventions et engagements internationaux en la matière et en tenant dûment compte des niveaux respectifs de développement des PTOM. Les exigences et besoins particuliers des PTOM sont pris en considération dans la conception et la mise en oeuvre de mesures environnementales.
Compte tenu des principes de Rio, la coopération fera en sorte que les politiques commerciales et environnementales se complètent, notamment par le renforcement les contrôles de qualité des biens et des services sous l'angle de la protection de l'environnement et de l'amélioration des méthodes de production respectueuses de l'environnement.
Article 52
Commerce et normes de travail
Il est nécessaire de respecter les normes de travail fondamentales reconnues au niveau national et international, notamment sur la liberté syndicale et la protection du droit syndical, sur le droit d'organisation et de négociation collective, sur l'abolition du travail forcé, sur les pires formes de travail des enfants, sur l'âge minimal d'admission des enfants au travail et sur la non-discrimination en matière d'emploi.
Article 53
Politique des consommateurs et de la protection de la santé des consommateurs
Une coopération dans le domaine de la politique des consommateurs et de la protection de la santé des consommateurs est poursuivie dans le respect des législations en vigueur dans les PTOM et la Communauté, afin d'éviter les obstacles aux échanges.
Article 54
Interdiction des mesures protectionnistes déguisées
Les dispositions du présent chapitre ne doivent constituer ni un moyen de discrimination arbitraire ni une restriction déguisée du commerce.
Chapitre 4
Questions monétaires et fiscales
Article 55
Clause d'exception fiscale
1. Sans préjudice des dispositions de l'article 54, le traitement de la nation la plus favorisée accordé en vertu des dispositions de la présente décision ne s'applique pas aux avantages fiscaux que les États membres ou les autorités des PTOM s'accordent ou peuvent s'accorder à l'avenir en application d'accords visant à éviter la double imposition, d'autres arrangements fiscaux ou de la législation fiscale en vigueur.
2. Aucune disposition de la présente décision ne pourra être interprétée aux fins d'empêcher l'adoption ou l'exécution de mesures destinées à prévenir l'évasion ou la fraude fiscale conformément aux dispositions fiscales d'accords visant à éviter la double imposition ou d'autres arrangements fiscaux, ou de la législation fiscale nationale en vigueur.
3. Aucune disposition de la présente décision ne doit être interprétée aux fins d'empêcher les autorités compétentes respectives dans l'application des dispositions pertinentes de leur législation fiscale, de faire une distinction entre des contribuables qui ne se trouvent pas dans une situation identique, en particulier en ce qui concerne leur lieu de résidence ou le lieu où leur capital est investi.
Article 56
Régime fiscal et douanier des marchés financés par la Communauté
1. Les PTOM appliquent aux marchés financés par la Communauté un régime fiscal et douanier qui n'est pas moins favorable que celui appliqué à l'État le plus favorisé, ou aux organisations internationales en matière de développement avec lesquelles ils ont des relations. Pour la détermination du régime applicable à la nation la plus favorisée, il n'est pas tenu compte des régimes appliqués par les autorités compétentes du PTOM concerné aux autres pays en développement.
2. Sous réserve du paragraphe 1, le régime suivant est appliqué aux marchés financés par la Communauté:
a) les marchés ne sont assujettis ni aux droits de timbre et d'enregistrement, ni aux prélèvements fiscaux d'effet équivalent, existants ou à créer dans le PTOM bénéficiaire. Toutefois, ces marchés sont enregistrés conformément aux lois en vigueur dans le PTOM et l'enregistrement peut donner lieu à une redevance correspondant à la prestation de service;
b) les bénéfices et/ou les revenus résultant de l'exécution des marchés sont imposables selon le régime fiscal intérieur du PTOM concerné, pour autant que les personnes physiques et morales qui ont réalisé ces bénéfices et/ou ces revenus aient un siège permanent dans ce PTOM ou que la durée d'exécution du marché soit supérieure à six mois;
c) les entreprises qui doivent importer des matériels en vue de l'exécution des marchés de travaux bénéficient, si elles le demandent, du régime d'admission temporaire tel qu'il est défini par la législation du PTOM bénéficiaire concernant lesdits matériels;
d) les matériels professionnels nécessaires à l'exécution de tâches définies dans les marchés de services sont admis temporairement dans le ou les PTOM bénéficiaires, conformément à la législation du PTOM concerné, en franchise de droits fiscaux, de droits d'entrée, de droits de douane et d'autres taxes d'effet équivalent, dès lors que ces droits et taxes ne sont la rémunération d'une prestation de services;
e) les importations dans le cadre de l'exécution d'un marché de fournitures sont admises dans le PTOM bénéficiaire en exemption de droits de douane, de droits d'entrée, de taxes ou droits fiscaux d'effet équivalent. Le marché de fournitures originaires du PTOM concerné est conclu sur la base du prix départ usine, majoré des droits fiscaux applicables le cas échéant dans le PTOM à ces fournitures;
f) les achats de carburants, lubrifiants et liants hydrocarbonés ainsi que, d'une manière générale, de tous les produits incorporés dans un marché de travaux sont réputés faits sur le marché local et sont soumis au régime fiscal applicable en vertu de la législation en vigueur dans le PTOM bénéficiaire;
g) l'importation d'effets et objets personnels, à usage personnel et domestique, par les personnes physiques, autres que celles recrutées localement, chargées de l'exécution des tâches définies dans un marché de services, et par les membres de leur famille, s'effectue, conformément à la législation en vigueur dans le PTOM bénéficiaire, en franchise de droits de douane ou d'entrée, de taxes et autres droits fiscaux d'effet équivalent.
3. Toute question non visée aux paragraphes 1 et 2 reste soumise à la législation du PTOM concerné.
4. Les fonctionnaires de la Commission, à l'exclusion du personnel recruté localement, sont exonérés de toute perception d'impôts dans le pays ou le territoire où ils sont installés.
Chapitre 5
Formation professionnelle, éligibilité aux programmes communautaires et autres dispositions
Article 57
Formation professionnelle
Les personnes originaires d'un PTOM qui ont la nationalité d'un État membre bénéficient dans la Communauté de l'accès à la formation professionnelle sur la même base que les ressortissants de l'État membre en question lorsqu'elles peuvent remplir les conditions que doivent remplir ces ressortissants, y compris éventuellement la condition de résidence dans la Communauté ou l'EEE.
Article 58
Programmes ouverts aux PTOM
Les personnes originaires d'un PTOM et, le cas échéant, les organismes et les établissements publics et/ou privés concernés des PTOM bénéficient des programmes communautaires dont la liste figure à l'annexe II F ainsi que de ceux qui leur succèdent, sous réserve des règles prévues par ces programmes et du régime applicable à l'État membre dont elles relèvent.
Cette liste peut être modifiée par la Commission à la demande des PTOM, d'un État membre ou de sa propre initiative.
Article 59
Les Euro info centres de correspondance (EICC)
Sur demande des autorités d'un PTOM, conformément aux procédures prévues à la troisième partie, titre I, un Euro info centre de correspondance (ci-après dénommé "EICC") peut être installé dans un PTOM. Un financement partiel peut être mis à la disposition de la structure-hôte de l'EICC dans le cadre des subventions allouées au titre du DOCUP ou de la coopération régionale.
Les missions des EICC, les outils et services mis à leur disposition ainsi que les modalités d'installation et les critères de sélection de la structure-hôte sont définis en annexe V.
Article 60
CDE et CTA
À la demande des autorités des PTOM, ceux-ci peuvent bénéficier des services du Centre technique pour le développement de l'entreprise (CDE) et du Centre technique pour le développement de l'agriculture (CTA) visé à l'article 1er de l'annexe III de l'accord de partenariat ACP-CE.
Les coûts éventuels des interventions du CDE ou du CTA au profit des PTOM sont financés au moyen des ressources prévues à l'annexe II A.
QUATRIÈME PARTIE
DISPOSITIONS FINALES
Article 61
Changement de statut
Si un PTOM accède à l'indépendance:
a) le régime prévu par la présente décision pourra continuer à s'appliquer provisoirement à celui-ci dans les conditions fixées par le Conseil;
b) le Conseil, statuant à l'unanimité sur proposition de la Commission, décide des adaptations nécessaires à la présente décision et notamment de l'ajustement des montants prévus à l'annexe II A.
Article 62
Révision
Avant le 31 décembre 2007, le Conseil, statuant à l'unanimité sur proposition de la Commission, établit les dispositions à prévoir en vue de l'application ultérieure des principes inscrits aux articles 182 à 186 du traité. Dans ce contexte, le Conseil adoptera notamment les mesures nécessaires au cas où un PTOM, selon les formes constitutionnelles qui lui sont propres, se soumettrait à des arrangements préférentiels spéciaux entre la Communauté et divers partenaires de la région à laquelle il appartient. Dans ce cadre, le Conseil tient compte notamment des obligations internationales prises par la Communauté, ses États membres et, le cas échéant, les PTOM, y compris dans le cadre de l'OMC.
Article 63
Entrée en vigueur
La présente décision entre en vigueur le 2 décembre 2001. Elle est applicable jusqu'au 31 décembre 2011.
Article 64
Publication
La présente décision est publiée au Journal officiel des Communautés européennes.
Fait à Bruxelles, le 27 novembre 2001.