Směrnice Rady
ze dne 8. prosince 1969
o ochraně proti rakovině bramboru
69/464/EHS
RADA EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského hospodářského společenství, a zejména na články 43 a 100 této smlouvy,
s ohledem na návrh Komise,
s ohledem na stanovisko Shromáždění [1],
s ohledem na stanovisko Hospodářského a sociálního výboru,
vzhledem k tomu, že produkce brambor zaujímá významné místo v zemědělství Společenství;
vzhledem k tomu, že výnos z této produkce je soustavně ohrožován škodlivými organismy;
vzhledem k tomu, že ochranou pěstování brambor proti těmto škodlivým organismům by měla nejen být zachována jejich produkční kapacita, ale také zvýšena zemědělská produktivita;
vzhledem k tomu, že ochranná opatření proti zavlékání škodlivých organismů do jednotlivých členských států, by měla pouze omezený účinek, pokud by proti těmto organismům neexistovala souběžná a metodicky řízená ochrana v celém Společenství a nezamezovalo se jejich rozšiřování;
vzhledem k tomu, že jedním z nejnebezpečnějších škodlivých organismů pro brambory je Synchytrium endobioticum (Schilb.) Perc., původce houbové choroby "rakovina bramboru";
vzhledem k tomu, že se tento škodlivý organismus vyskytl v několika členských státech a že ve Společenství stále existuje několik zamořených území;
vzhledem k tomu, že dokud nebudou přijata účinná opatření k ochraně proti tomuto škodlivému organismu a k zamezení jeho šíření, je pěstování brambor v celém Společenství trvale ohroženo;
vzhledem k tomu, že k vyhubení tohoto škodlivého organismu je nezbytné, aby Společenství přijalo minimální opatření; že by členským státům mělo být umožněno přijmout v případě potřeby doplňující nebo přísnější ustanovení;
vzhledem k tomu, že důležitou roli hrají odrůdy brambor, které jsou rezistentní vůči určitým patotypům tohoto škodlivého organismu; že jejich použití zejména v bezpečnostních zónách kolem zamořených pozemků má zásadní význam; že je proto v obecném zájmu pravidelně zveřejňovat seznam těchto odrůd;
vzhledem k tomu, že je pro zjištění napadení a rezistence odrůd brambor nutno použít vhodné metody, proti nimž nevznášejí členské státy žádné námitky,
PŘIJALA TUTO SMĚRNICI:
Článek 1
Tato směrnice se týká minimálních opatření, která mají být učiněna v členských státech na ochranu proti rakovině bramboru a k zamezení jejího šíření.
Článek 2
1. Je-li zaznamenán výskyt Synchytrium endobioticum (Schilb.) Perc., původce rakoviny bramboru, vymezí členské státy zamořený pozemek a vyznačí dostatečně velkou bezpečnostní zónu k zabezpečení ochrany okolních oblastí.
2. Pozemek se považuje za zamořený, pokud příznaky rakoviny bramboru byly zjištěny alespoň na jedné rostlině na tomto pozemku.
Článek 3
Členské státy stanoví, že hlízy a nať brambor, které pocházejí ze zamořených pozemků, musejí být ošetřeny takovým způsobem, aby byl škodlivý organismus zničen. Pokud již není možné zjistit místo, z něhož napadené hlízy a nať pocházely, je nutno ošetřit celou partii, v níž se nacházely tyto hlízy nebo tato nať.
Článek 4
Členské státy stanoví, že na zamořených pozemcích:
a) nesmějí být pěstovány žádné brambory;
b) nesmějí být pěstovány a skladovány v půdě nebo jinak žádné rostliny, které jsou určeny k dalšímu pěstování.
Článek 5
1. Členské státy stanoví, že v bezpečnostní zóně smějí být pěstovány pouze brambory, které jsou rezistentní vůči patotypům Synchytrium endobioticum, zjištěným na zamořeném pozemku.
2. Odrůda brambor se považuje za rezistentní vůči některému patotypu Synchytrium endobioticum, pokud po napadení tímto patotypem se není nutno obávat druhotných infekcí.
Článek 6
Členské státy zruší opatření k ochraně proti rakovině bramboru nebo k zabránění jejímu šíření až poté, co nebude zjištěn další výskyt Synchytrium endobioticum.
Článek 7
Členské státy zakážou držení populací Synchytrium endobioticum.
Článek 8
Členské státy jsou oprávněny povolit výjimky z opatření uvedených v článcích 3, 4, 5 a 7 k vědeckým účelům, testování a šlechtitelské práci, pokud tyto výjimky nejsou na újmu ochrany proti rakovině bramboru a nevyvolávají nebezpečí jejího rozšíření.
Článek 9
Členské státy mohou přijmout doplňující nebo přísnější pravidla k ochraně proti rakovině bramboru nebo k zabránění jejího rozšíření, je-li to nezbytné.
Článek 10
1. Členské státy sdělí Komisi do 1. ledna každého roku seznam všech odrůd brambor, u nichž povolily uvedení na trh a u nichž byla prostřednictvím úředního zkoumání zjištěna rezistence vůči Synchytrium endobioticum. Uvedou rovněž patotypy, proti nimž jsou tyto odrůdy rezistentní.
2. Komise zajistí, aby každý rok, pokud možno do 1. února, byl na základě sdělení členských států zveřejněn seznam těchto rezistentních odrůd.
Článek 11
Členské státy zajistí, aby ke zjišťování zamoření Synchytrium endobioticum a ke zjišťování rezistence odrůd brambor proti tomuto škodlivému organismu byly použity vhodné metody, proti nimž nevznášejí členské státy žádné námitky.
Článek 12
Členské státy uvedou v účinnost opatření nezbytná pro dosažení souladu s touto směrnicí nejpozději do dvou let od jejího oznámení. Neprodleně o nich uvědomí Komisi.
Článek 13
Tato směrnice je určena členským státům.
V Bruselu dne 8. prosince 1969.
DIRECTIVE DU CONSEIL
du 8 décembre 1969
concernant la lutte contre la galle verruqueuse
(69/464/CEE)
LE CONSEIL DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES,
vu le traité instituant la Communauté économique européenne, et notamment ses articles 43 et 100,
vu la proposition de la Commission,
vu l'avis de l'Assemblée (1),
vu l'avis du Comité économique et social,
considérant que la production de pommes de terre tient une place importante dans l'agriculture de la Communauté;
considérant que le rendement de cette production est constamment compromis par des organismes nuisibles;
considérant que la protection de la culture de pommes de terre contre ces organismes nuisibles doit non seulement maintenir sa capacité de production mais encore constituer un des moyens d'accroître la productivité de l'agriculture;
considérant que les mesures de protection contre l'introduction d'organismes nuisibles dans chaque État membre n'auraient qu'une portée limitée si ces organismes n'étaient pas combattus simultanément et méthodiquement dans l'ensemble de la Communauté et si leur propagation n'était pas évitée;
considérant qu'un des organismes nuisibles les plus dangereux pour la pomme de terre est le Synchytrium endobioticum (Schilb.) Perc., agent pathogène de la maladie cryptogamique «galle verruqueuse»;
considérant que cette maladie a fait son apparition dans plusieurs États membres et qu'il subsiste quelques foyers d'infection de faible étendue dans la Communauté;
considérant qu'il existe un danger permanent pour la culture de pommes de terre dans l'ensemble de la Communauté si des mesures efficaces ne sont pas prises pour lutter contre cette maladie et prévenir sa propagation;
considérant que, pour juguler cet organisme nuisible, il est nécessaire d'arrêter des dispositions minimales pour la Communauté; que les États membres doivent pouvoir arrêter des dispositions supplémentaires ou plus rigoureuses, dans la mesure où celles-ci sont nécessaires;
considérant que les variétés de pommes de terre résistantes à certaines races de l'organisme nuisible en cause jouent un rôle important; que leur utilisation, surtout dans les zones de sécurité entourant les parcelles contaminées, est primordiale; que, pour cette raison, la publication périodique des listes de ces variétés présente un intérêt général;
considérant qu'il apparaît nécessaire d'appliquer, pour la constatation des cas de contamination et de la résistance des variétés, des méthodes appropriées, ne soulevant pas d'objections de la part des États membres,
A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DIRECTIVE:
Article premier
La présente directive concerne les mesures minimales à prendre dans les États membres pour lutter contre la galle verruqueuse et pour prévenir la propagation de cette maladie cryptogamique.
Article 2
1. Lors de la constatation d'une apparition du Synchytrium endobioticum (Schilb.) Perc., agent pathogène de la galle verruqueuse, les États membres délimitent la parcelle contaminée et une zone de sécurité suffisamment large pour assurer la protection des zones environnantes.
2. Une parcelle est considérée comme contaminée quand la présence des symptômes de galle verruqueuse a été constatée sur au moins un végétal de cette parcelle.
Article 3
Les États membres prescrivent que les tubercules et les fanes de pommes de terre provenant de parcelles contaminées doivent être traités de manière que l'organisme nuisible soit détruit. S'il n'est plus possible de déterminer le lieu d'où proviennent les tubercules et les fanes contaminés, l'ensemble du lot où ont été trouvés ces tubercules ou ces fanes doit être traité.
Article 4
Les États membres prescrivent que, sur les parcelles contaminées,
a)
aucune pomme de terre ne peut être cultivée,
b)
aucune plante destinée à la replantation ne peut être cultivée, mise en terre ou entreposée.
Article 5
1. Les États membres prescrivent que, dans la zone de sécurité, ne peuvent être cultivées que des variétés de pommes de terre résistantes aux races de Synchytrium endobioticum constatées sur les parcelles contaminées.
2. Une variété de pommes de terre est considérée comme résistante à une race de Synchytrium endobioticum lorsqu'elle réagit à la contamination par l'agent pathogène de cette race dans une mesure telle qu'une infection secondaire n'est pas à redouter.
Article 6
Les États membres ne lèvent les mesures prises pour la lutte contre la galle verruqueuse ou pour la prévention de sa propagation que si la présence du Synchytrium endodioticum n'est plus constatée.
Article 7
Les États membres interdisent la détention de cultures de Synchytrium endobioticum.
Article 8
Les États membres peuvent autoriser des dérogations aux mesures visées aux articles 3, 4, 5 et 7 pour des buts scientifiques, des tests et des travaux de sélection, à condition que ces dérogations ne portent pas préjudice à la lutte contre la galle verruqueuse et n'entraînent aucun danger de propagation de cette maladie.
Article 9
Les États membres peuvent arrêter des dispositions supplémentaires ou plus rigoureuses concernant la lutte contre la galle verruqueuse ou la prévention de sa propagation, dans la mesure où ces dispositions sont nécessaires pour cette lutte ou pour cette prévention.
Article 10
1. Les États membres communiquent à la Commission, avant le 1er janvier de chaque année, la liste de toutes les variétés de pommes de terre admises par eux à la commercialisation et pour lesquelles ils ont constaté, par un examen officiel, une résistance au Synchytrium endobioticum. Ils indiquent les races auxquelles elles sont résistantes.
2. Au vu des communications des États membres, la Commission assure chaque année, en principe avant le 1er février, la publication d'un inventaire de ces variétés résistantes.
Article 11
Les États membres veillent à ce que les constatations concernant la contamination par le Synchytrium endobioticum et la résistance des variétés de pommes de terre à cet organisme nuisible soient effectuées selon des méthodes appropriées, ne soulevant pas d'objections de la part des États membres.
Article 12
Les États membres mettent en vigueur les mesures nécessaires pour se conformer à la présente directive au plus tard deux ans après sa notification et en informent immédiatement la Commission.
Article 13
Les États membres sont destinataires de la présente directive.
Fait à Bruxelles, le 8 décembre 1969.