Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 723/2004
ze dne 22. března 2004,
kterým se mění služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství
RADA EVROPSKÉ UNIE,
s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 283 této smlouvy,
s ohledem na Protokol o výsadách a imunitách Evropských společenství, a zejména na článek 13 uvedeného protokolu,
s ohledem na návrh Komise předložený po konzultacích s Výborem pro služební řád [1],
s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu [2],
s ohledem na stanovisko Soudního dvora [3],
s ohledem na stanovisko Účetního dvora [4],
vzhledem k těmto důvodům:
(1) Od doby přijetí původního služebního řádu a pracovního řádu v roce 1962 došlo ve společnosti k výraznému pokroku a změnám. Uvedený pokrok a změny by se měly odrazit v regulačním rámci pro evropskou veřejnou službu, který bude brát zřetel na měnící se požadavky orgánů a jejich zaměstnanců a zároveň respektovat správní kulturu Společenství a tradici založenou na zásadě služby občanům.
(2) Společenství by tedy mělo být vybaveno kvalitní evropskou veřejnou správou, která mu umožní plnit úkoly na nejvyšší možné úrovni v souladu se Smlouvami a přijímat výzvy, vnitřní i vnější, které před něj budou v budoucnu postaveny.
(3) V důsledku toho je nezbytné vytvořit rámec, který by Společenství umožňoval přijímání vysoce kvalifikovaných zaměstnanců z hlediska výkonnosti a bezúhonnosti, vybraných na co nejširším zeměpisném základě ze státních příslušníků členských států, a poskytnout uvedeným pracovníkům podmínky, které zajistí nejlepší poskytování služeb.
(4) Širším záměrem by mělo být zajištění co nejefektivnější personální politiky v evropské veřejné službě, vyznačující se odbornou způsobilostí, nezávislostí, loajalitou, nestranností a stálostí, jakož i kulturní a jazykovou rozmanitostí.
(5) Je vhodné zabezpečit existenci jednotné evropské veřejné služby a používat společná pravidla pro všechny orgány a agentury vykonávající práci jménem Společenství. Existence jednotného služebního řádu by měla prospět posílení spolupráce mezi orgány a agenturami v oblasti personální politiky v zájmu hladkého fungování Společenství a účinného využívání lidských zdrojů.
(6) Agentury by měly být zahrnuty do oblasti působnosti pravidel personální politiky, aby bylo zaručeno harmonické používání pravidel a aby byla zejména zaručena mobilita pracovních sil.
(7) Je nezbytné dodržovat zásadu zákazu diskriminace zakotvenou ve Smlouvě o ES, a proto je nutné dále rozvíjet personální politiku zajišťující rovné příležitosti pro všechny bez ohledu na pohlaví, fyzickou výkonnost, věk, rasovou nebo etnickou příslušnost, sexuální orientaci a rodinný stav.
(8) Úředníkům žijícím v jiném než manželském svazku, uznaném členským státem jako stálé partnerství, kteří nemohou uzavírat zákonné manželství, by měly být přiznány stejné výhody jako manželským párům.
(9) Zřetelná zmínka by měla být učiněna o opatřeních sociální povahy a o pracovních podmínkách, které splňují vhodné normy bezpečnosti a ochrany zdraví; uvedená opatření mají za cíl pomoci zaměstnancům dosáhnout souladu mezi pracovním a osobním životem, podpořit rovnost příležitostí, jakož i ochránit bezpečnost a zdraví jednotlivce.
(10) Je jednoznačně nezbytné posílit zásadu rozvoje služebního postupu podle zásluh stanovením těsnější vazby mezi výkonem a odměňováním tím, že zaměstnanci budou prostřednictvím strukturálních změn v systému řízení služebního postupu více povzbuzováni k dobrým pracovním výkonům a zároveň bude zabezpečena rovnováha průměrných kvalifikačních profilů mezi novou a starou strukturou v souladu s plánem pracovních míst a rozpočtovou kázní.
(11) Modernizace systému řízení služebního postupu vyžaduje širší uznání odborné praxe úředníků a zásad celoživotního vzdělávání. Proto je žádoucí nahradit stávající systém kategorií zaměstnanců a provést platové přeřazení zaměstnanců do nových funkčních skupin "administrátorů" (AD) a "asistentů" (AST), a také usnadnit postup z nižší do vyšší funkční skupiny pomocí nového osvědčovacího postupu.
(12) Vyvstala potřeba vytvoření systému zaručujícího rovnováhu průměrných kvalifikačních profilů, který by jako celek spravedlivě a přiměřeně kompenzoval v prvé řadě nárůst celkového počtu platových tříd a za druhé snížení počtu stupňů v rámci každé třídy.
(13) Z důvodu zachování vícejazyčného charakteru orgánů by měl být při přijímání a při služebním postupu zaměstnanců kladen větší důraz na jazykovou vybavenost a schopnost pracovat ve třetím jazyce Společenství.
(14) Nestrannost je základní zásadou veřejné služby, která je uznána Listinou základních práv Evropské unie [5]. Proto je nezbytné vyjasnit závazky úředníků v situacích, kdy dojde nebo může dojít ke střetu zájmů, a to jak před opuštěním, tak po opuštění činné služby.
(15) Měl by být stanoven lepší právní rámec pro řešení otázek psychického nebo sexuálního obtěžování, a za tímto účelem by měly být formulovány jasné a vhodné definice.
(16) Jelikož právo na svobodu projevu je zakotveno v Listině základních práv, je vhodné upravit toto základní právo pro úředníky a stanovit přiměřené meze jeho výkonu. Zároveň je nezbytné stanovit jasná pravidla upravující zveřejňování záležitostí spojených s prací Společenství, kdykoli by jeho oprávněné zájmy mohly být ohroženy.
(17) Nový právní rámec a záruky by měly být stanoveny k zajištění právní ochrany úředníků, kteří oznámí určitým přesně vymezeným osobám nebo orgánům případnou protiprávní činnost nebo chování, které představuje závažné porušení povinností úředníků Společenství při výkonu služby.
(18) Je nutné důsledněji racionalizovat způsob zahájení a vedení disciplinárního řízení. Také členství v disciplinárních komisích by mělo být stabilnější a pravidla pro odvolání úředníků by se měla změnit.
(19) Postupy pro monitorování nepřítomnosti a předkládání lékařských potvrzení by měly být vyjasněny.
(20) Je nezbytné zavést nový právní rámec k zajištění jednotného postupu pro řešení případů odborné nezpůsobilosti, který dotčeným úředníkům zaručuje právo na obhajobu. V rámci tohoto nového právního rámce by měly být řešeny případy úředníků, kteří nejsou schopni v přiměřené časové lhůtě dosáhnout očekávané úrovně výkonu.
(21) Doporučuje se zavedení mechanismů pružné pracovní doby zahrnující zejména, a za určitých podmínek, právo na zkrácený pracovní úvazek, využití dohod o sdílení pracovního místa a poskytování prodlouženého pracovního volna z osobních důvodů. Podobně by měla být zavedena ustanovení o pracovním volnu z rodinných důvodů a konkrétněji o právu na pružnou mateřskou dovolenou, rodičovskou dovolenou, jakož i pracovní volno v případě vážného onemocnění rodinného příslušníka.
(22) Aby bylo zaručeno, že se kupní síla úředníků Společenství rozvíjí paralelně s kupní silou státních úředníků v ústředních státních správách členských států, je nezbytné zachovat zásadu mechanismu víceletých úprav platu, známou též jako "metoda", prodloužením používání této metody do 31. prosince 2012 s podmínkou přezkumu po čtyřech letech z hlediska souladu s rozpočtovou kázní.
(23) Výhody, které úředníkům přináší systém víceletých úprav mezd, by měly být vyváženy zavedením zvláštního odvodu odrážejícího náklady na sociální politiku, zlepšené pracovní podmínky a Evropské školy. Uvedený zvláštní odvod by se měl každoročně zvyšovat a měl by se vztahovat na všechny úředníky po stejnou dobu jako samotný systém.
(24) Protože se náklady na koeficienty používané při převodech částí platů do jiných členských států staly nepřiměřenými, měly by se převody s koeficientem omezit na nižší poměrnou část platu a na případy, kdy je převod nezbytný k tomu, aby úředník mohl hradit výdaje plynoucí z právních závazků k rodinným příslušníkům v jiných členských státech.
(25) Kritérium, na jehož základě zůstávají bývalí úředníci pojištěni v rámci společného systému nemocenského pojištění, se v praxi ukázalo jako nejasné, a mělo by tudíž být zjednodušeno.
(26) Systém vyplácení různých příspěvků by měl být racionalizován; některé příspěvky by měly být přezkoumány, jiné zrušeny, aby se zjednodušila a zprůhlednila správní pravidla. Náhrada cestovních výdajů a výdajů při služební cestě by se tak měla více přiblížit skutečným nákladům a administrativa by se měla zjednodušit. Také příspěvek na vzdělání by se měl v budoucnu více přizpůsobit skutečným výdajům.
(27) Reformován musí být i systém rodinných přídavků, aby se zlepšila situace rodin a aby se zejména řešily problémy rodičů s malými dětmi.
(28) Jelikož důchody jsou vyjádřeny jako poměrná část konečného platu, je potřebné zajistit, aby se v budoucnu platy a důchody přizpůsobovaly paralelně, při zachování pojistně matematického základu systému, jakož i příslušných příspěvkových podílů hrazených úředníkem a zaměstnavatelem, a zásady, že důchody jsou vypláceny z rozpočtu Společenství. Splnění uvedeného cíle vyžaduje vytvoření mechanismu pro zabezpečení krátkodobé a dlouhodobé pojistně matematické rovnováhy systému.
(29) Demografické změny a měnící se věková struktura obyvatelstva představují pro penzijní systém Společenství stále větší zatížení a vyvolávají tlak na zvyšování věkové hranice pro odchod do důchodu a snižování základu pro výpočet práv na důchod, přičemž pro úředníky, kteří jsou již v činné službě se počítá s přechodnými opatřeními.
(30) Následkem prohlubující se integrace Evropské unie a skutečnosti, že důchodci si mohou v Evropské unii svobodně zvolit místo svého pobytu, se systém koeficientů pro důchody stal zbytečným. Tento systém také způsobil problémy spojené se sledováním místa pobytu důchodců, které by měly být překonány. Tento systém by tedy měl být zrušen, přičemž pro důchodce a úředníky, přijaté do služebního poměru před vstupem v platnost tohoto nařízení, by měla být přijata náležitá přechodná opatření.
(31) Podmínky tvořící základ platných ustanovení o invalidních a pozůstalostních důchodech se od doby, kdy byly poprvé přijaty, změnily a měly by tudíž být aktualizovány a zjednodušeny.
(32) Pravidla pro výplatu odchodného by měla být pozměněna s ohledem na pravidla Společenství o přenositelnosti práv na důchodové zabezpečení. Za tímto účelem by měla být opravena řada nesrovnalostí a zavedena větší pružnost.
(33) Pravidla o mechanismech pružného odchodu do důchodu by měla přihlížet k zájmům úředníků i orgánů a zvažovat rozpočtové dopady. Odpovídající opatření by měla být vázána na žádost úředníka a měla by být doprovázena vhodnými finančními podmínkami; využití této alternativy by mělo být oznámeno rozpočtovému orgánu. Toto ustanovení by mělo mít za cíl usnadnění personálního řízení, zejména v menších orgánech. Reálná volba předčasného odchodu do důchodu před dosažením příslušné věkové hranice je závislá na tom, zda trvá zdravotní pojištění a zda budou nadále vypláceny rodinné přídavky. Tato opatření by však měla být vyvážena zvýšením minimální věkové hranice na 55 let a zavedením možnosti pracovat i po dosažení platné věkové hranice pro odchod do důchodu.
(34) Pracovní podmínky související s celkovou úrovní mezd a důchodů pro úředníky a ostatní zaměstnance si udržuje takovou úroveň, že nezávislá a na kontinuitě založená evropská veřejná služba dokáže přitáhnout a udržet ty nejlepší uchazeče ze všech členských států.
(35) Ustanovení týkající se úředníků v oblasti vědeckých a technických služeb a úředníků, kteří vykonávají službu ve třetích zemích, by se měla přizpůsobit, upřesnit a uvést do souladu s obecnými ustanoveními.
(36) Je zapotřebí zavést novou kategorii zaměstnanců, kteří nejsou v trvalém pracovním poměru, jmenovitě kategorii smluvních zaměstnanců. Uvedení zaměstnanci, jejichž pracovní povinnosti jsou omezenější, budou zpravidla povinni pracovat pod dohledem úředníků nebo dočasných zaměstnanců. Budou zaměstnáváni mimo jiné jako případná náhrada za pomocné pracovníky a úředníky kategorie D v orgánech, úřadech a zastoupeních Komise, delegacích a agenturách, a také ve výkonných agenturách a dalších orgánech zřízených na základě zvláštního právního aktu. Práva a povinnosti uvedených smluvních zaměstnanců by měly být vymezeny obdobně jako práva a povinnosti dočasných zaměstnanců, zvláště pokud jde o sociální zabezpečení, příspěvky a pracovní podmínky.
(37) K postupnému zavádění nových pravidel a opatření by měla být stanovena přechodná opatření, přičemž práva nabytá zaměstnanci v rámci systému Společenství před vstupem v platnost těchto změn služebního řádu by měla být respektována a jejich oprávněná očekávání vzata v úvahu.
(38) Opatření týkající se zejména modernizace služebního postupu a finanční opatření byla přijata jako celek organizacemi zastupujícími zaměstnance po konzultaci v rámci poradního výboru zřízeného na základě rozhodnutí Rady ze dne 23. června 1981.
(39) Služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství, stanovený v nařízení (EHS, Euratom, ESUO) č. 259/68 [6], naposledy pozměněném nařízením (ES, Euratom) č. 2182/2003 [7] by proto měl být odpovídajícím způsobem pozměněn,
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Článek 1
Služební řád úředníků a pracovní řád ostatních zaměstnanců Evropských společenství se mění v souladu s přílohou I, pokud jde o služební řád úředníků, a v souladu s přílohou II, pokud jde o pracovní řád ostatních zaměstnanců.
Článek 2
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 1. května 2004.
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
V Bruselu dne 22. března 2004.
Règlement (CE, Euratom) n° 723/2004 du Conseil
du 22 mars 2004
modifiant le statut des fonctionnaires des Communautés européennes ainsi que le régime applicable aux autres agents de ces Communautés
LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE,
vu le traité instituant la Communauté européenne, et notamment son article 283,
vu le protocole sur les privilèges et immunités des Communautés européennes, et notamment son article 13,
vu la proposition de la Commission, soumise après avis du comité du statut,(1)
vu l'avis du Parlement européen,(2)
vu l'avis de la Cour de justice(3),
vu l'avis de la Cour des comptes(4),
considérant ce qui suit:
(1) Depuis l'adoption initiale du statut et du régime applicable aux autres agents en 1962, la société a connu des progrès et innovations substantiels. Il convient de les traduire dans le cadre réglementaire applicable à la fonction publique des Communautés européennes, afin de répondre aux besoins en évolution des institutions et de leur personnel, dans le respect de la culture et de la tradition de l'administration communautaire fondée sur le principe du service au citoyen.
(2) Les Communautés doivent ainsi disposer d'une administration publique européenne d'un niveau de qualité élevé tel qu'elles puissent accomplir leurs missions de la meilleure manière conformément aux traités et répondre aux défis, sur les plans intérieur et extérieur, auxquels elles devront faire face à l'avenir.
(3) Il est donc nécessaire de disposer d'un cadre visant au recrutement par les Communautés d'un personnel possédant les hautes qualités attendues de productivité et d'intégrité, sur une base géographique la plus large possible parmi les citoyens des États membres, et de permettre à ce personnel d'exécuter ses tâches dans des conditions garantissant que le service fonctionne d'une manière optimale.
(4) D'une façon générale, il convient de garantir une gestion aussi efficace que possible des ressources humaines d'une fonction publique européenne caractérisée par les principes de compétence, d'indépendance, de loyauté, d'impartialité et de permanence, ainsi que par sa diversité culturelle et linguistique.
(5) Il convient d'assurer l'unicité de la fonction publique des Communautés européennes et l'application de règles communes à toutes les institutions et agences. L'unicité du statut devrait permettre de renforcer la coopération entre les institutions et agences en matière de politique du personnel, dans l'intérêt du bon fonctionnement des Communautés et d'un usage efficace des ressources humaines.
(6) Il importe que les agences soient incluses dans le champ d'application des règles relatives au personnel afin d'assurer l'application uniforme des règles et, en particulier, de permettre la mobilité du personnel.
(7) Il importe de veiller à l'application du principe de non-discrimination consacré par le traité CE et de poursuivre ainsi le développement d'une politique du personnel garantissant l'égalité des chances pour tous, sans considération de sexe, de capacité physique, d'âge, d'identité raciale ou ethnique, d'orientation sexuelle ou de situation matrimoniale.
(8) Il importe que les fonctionnaires engagés dans une relation non matrimoniale reconnue par un État membre comme un partenariat stable et qui n'ont pas accès au mariage se voient accorder les mêmes avantages que les couples mariés.
(9) Il y a lieu de faire explicitement référence à des mesures de nature sociale et à des conditions de travail répondant à des normes de santé et de sécurité appropriées; de telles mesures doivent contribuer à concilier vie professionnelle et vie privée, à encourager l'égalité des chances et à protéger la santé et la sécurité de l'individu.
(10) Il est manifestement nécessaire de confirmer le principe d'évolution de carrière fondée sur le mérite et de renforcer le lien entre performance et rémunération en offrant davantage d'incitations en récompense des bonnes prestations au moyen de modifications structurelles du système de carrières, tout en assurant l'équivalence des profils de carrière moyens entre la nouvelle et l'ancienne structure dans le respect du tableau des effectifs et de la discipline budgétaire.
(11) La modernisation du système de carrières implique une meilleure reconnaissance de l'expérience professionnelle des fonctionnaires et du principe de l'apprentissage tout au long de la vie. Il convient donc de remplacer les catégories de personnel existantes et de reclasser le personnel dans les nouveaux groupes de fonctions des administrateurs (AD) et des assistants (AST), ainsi que de faciliter également le passage du second vers le premier grâce à un nouveau mécanisme de certification.
(12) Il apparaît nécessaire d'élaborer un système consistant à assurer l'équivalence des profils de carrière moyens qui, considéré globalement, compensera d'une manière équitable et raisonnable l'augmentation du nombre total de grades, d'une part, et la réduction du nombre d'échelons dans chaque grade, d'autre part.
(13) Afin de préserver le caractère multilingue des institutions, il importe d'accorder une importance accrue, lors du recrutement et de la promotion, à la maîtrise des langues et à la capacité d'exercer des fonctions dans une troisième langue communautaire.
(14) L'impartialité est un principe de base du service public reconnu par la Charte des droits fondamentaux de l'Union européenne(5). Il est donc essentiel de clarifier les obligations du fonctionnaire dans les situations de conflit d'intérêt réel ou potentiel, tant pendant la période d'activité qu'après la cessation des fonctions.
(15) Il importe de mettre en place un cadre juridique amélioré pour traiter du harcèlement sexuel et moral, et d'établir à cet effet des définitions claires et appropriées.
(16) Dès lors que le droit à la liberté d'expression est inscrit dans la Charte des droits fondamentaux, il convient d'inscrire ce droit fondamental dans le statut des fonctionnaires et de fixer les limites raisonnables de son exercice. En même temps, il y a lieu d'établir des règles claires en matière de publication de textes ayant un rapport avec les travaux des Communautés lorsque les intérêts de celles-ci peuvent être menacés.
(17) Il convient de prévoir un nouveau cadre juridique et les garanties propres à protéger légalement les fonctionnaires qui dénoncent à des personnes ou organes clairement définis les activités illégales éventuelles et les conduites constituant un manquement grave aux obligations des fonctionnaires des Communautés européennes constatées au sein des services.
(18) Il importe de rationaliser davantage les dispositions relatives à l'ouverture et à la conduite des procédures disciplinaires. Il convient également de stabiliser la composition des conseils de discipline et d'adapter les modalités de suspension des fonctionnaires.
(19) Il y a lieu de clarifier les procédures de contrôle des absences et de présentation de certificats médicaux.
(20) Il est nécessaire d'introduire un nouveau cadre juridique afin de disposer d'une procédure complète, respectueuse des droits de la défense des intéressés, permettant de traiter les cas d'insuffisance professionnelle. Le cas des fonctionnaires qui ne peuvent atteindre le niveau de prestations désiré dans un délai raisonnable devrait être traité dans le cadre de cette nouvelle procédure.
(21) Il convient de prévoir l'assouplissement des conditions de travail et, en particulier, sous certaines conditions, le droit au travail à temps partiel ainsi que la possibilité de profiter de la formule de l'emploi partagé ou d'obtenir un congé de convenance personnelle prolongé. De même, il importe de prévoir de nouvelles dispositions relatives aux congés pour événements familiaux et, plus particulièrement, un assouplissement du droit au congé de maternité, un droit de congé de paternité, un congé d'adoption et un congé parental ainsi qu'un congé en cas de maladie grave d'un membre de la famille.
(22) Afin de garantir aux fonctionnaires des Communautés européennes une évolution du pouvoir d'achat parallèle à celle des fonctionnaires nationaux des administrations centrales des États membres, il est essentiel de maintenir le principe d'un mécanisme d'adaptation pluriannuelle des rémunérations, dénommé "méthode", en étendant sa durée d'application jusqu'au 31 décembre 2012 et en prévoyant sa révision, après quatre ans, en vue d'assurer le respect de la discipline budgétaire.
(23) Il y a lieu d'équilibrer l'avantage que retirent les fonctionnaires d'un système d'adaptation pluriannuelle des rémunérations par l'introduction d'un prélèvement spécial pour refléter le coût de la politique sociale, de l'amélioration des conditions de travail et des écoles européennes. Ce prélèvement spécial devrait augmenter tous les ans et s'appliquer à tous les fonctionnaires pendant une durée égale à celle de l'application dudit système.
(24) Du fait que le coût des coefficients correcteurs appliqués au transfert d'une partie de la rémunération vers d'autres États membres est devenu disproportionné, il convient de limiter le transfert avec application des coefficients correcteurs à une part moins importante de la rémunération et aux cas où le transfert est nécessaire pour permettre au fonctionnaire de faire face à des dépenses résultant d'obligations légales à l'égard de membres de sa famille dans d'autres États membres.
(25) Le critère appliqué aux anciens fonctionnaires pour continuer à bénéficier de la couverture par le régime commun d'assurance maladie s'étant révélé imparfait dans son application, il convient de le simplifier.
(26) Il importe de procéder à une rationalisation des diverses indemnités et allocations en modifiant certaines d'entre elles et en en supprimant d'autres, afin de rendre les règles administratives plus simples et plus transparentes. Ainsi, il y a lieu d'ajuster plus étroitement le remboursement des frais de voyage et de mission aux frais réels et d'en simplifier la gestion. De même, il convient de rapprocher à l'avenir l'allocation scolaire du niveau réel des dépenses.
(27) Il est nécessaire de réformer le système des allocations familiales afin d'améliorer la situation des familles et de faire face plus particulièrement aux difficultés des parents d'enfants en bas âge.
(28) Étant donné que les pensions sont exprimées comme part d'un dernier traitement, il importe de veiller à ce que les rémunérations et les pensions soient adaptées parallèlement, tout en maintenant la base actuarielle du régime et les parts respectives de la charge supportées par les fonctionnaires et par l'employeur, et en confirmant le principe selon lequel les pensions représentent une charge pour le budget communautaire. Un tel objectif implique la création d'un mécanisme assurant l'équilibre actuariel du régime à court et long termes.
(29) L'évolution démographique et la modification de la structure par âge de la population concernée imposent une charge sans cesse croissante sur le régime des pensions communautaire et rendent nécessaires le relèvement de l'âge de la retraite ainsi qu'une réduction du taux annuel d'accumulation des droits à pension, sous réserve néanmoins de mesures de transition pour les fonctionnaires actuellement en activité.
(30) L'intégration accrue de l'Union européenne et la liberté dont disposent les pensionnés pour choisir leur lieu de résidence dans l'Union européenne ont rendu obsolète le système des coefficients correcteurs pour les pensions. Ce système a également engendré des problèmes concernant la vérification du lieu de résidence des pensionnés, qu'il convient de régler. Par conséquent, il y a lieu de supprimer ledit système en prévoyant une transition appropriée pour les pensionnés ainsi que pour les fonctionnaires recrutés avant l'entrée en vigueur du présent règlement.
(31) Les conditions qui sont à l'origine de l'adoption des dispositions en vigueur en matière de pension d'invalidité et de pension de survie ayant évolué, il y a lieu d'actualiser et de simplifier lesdites dispositions.
(32) Il convient de modifier les règles relatives à l'indemnité de départ pour tenir compte de la réglementation communautaire en matière de portabilité des droits à pension. À cet effet, il y a lieu de corriger certaines incohérences et d'introduire plus de flexibilité.
(33) Les règles du départ en préretraite devraient prendre en compte tant les intérêts des fonctionnaires que ceux des institutions et ne peuvent faire abstraction des conséquences budgétaires. De telles mesures devraient être prises sur demande du fonctionnaire et être assorties de conditions financières appropriées; leur utilisation devrait être exposée à l'autorité budgétaire. Ce système devrait être destiné à faciliter la gestion des ressources humaines, en particulier dans les plus petites institutions. Un choix réaliste en faveur de la préretraite à prendre avant l'âge de la pension dépend du maintien de l'assurance maladie et des allocations familiales. Cependant, il y a lieu d'équilibrer ces mesures en relevant à 55 ans l'âge minimal du départ à la retraite et en introduisant la possibilité de travailler au-delà de l'âge de départ à la retraite actuel.
(34) Les conditions d'emploi, couvrant le niveau global des rémunérations et des pensions des fonctionnaires et autres agents, sont maintenues à un niveau propre à attirer et retenir dans une fonction publique européenne permanente et indépendante les meilleurs candidats de tous les États membres.
(35) Il importe d'adapter, de clarifier et de rendre conformes aux dispositions générales les dispositions applicables aux fonctionnaires des cadres scientifique et technique et aux fonctionnaires affectés dans des pays tiers.
(36) Il y a lieu de créer une nouvelle catégorie de personnel non titulaire, les agents contractuels. Les agents contractuels, dont la responsabilité est plus limitée, seront généralement affectés à des tâches accomplies sous le contrôle de fonctionnaires ou d'agents temporaires. Ils seront employés en particulier en vue de remplacer à terme les agents auxiliaires et les fonctionnaires de catégorie D dans les institutions, les bureaux de représentation et les délégations de la Commission, les agences ainsi que les agences d'exécution et autres entités instituées par un acte juridique spécifique. Il y a lieu de définir les droits et obligations desdits agents contractuels par analogie avec ceux des agents temporaires, en particulier en ce qui concerne la sécurité sociale, les allocations et indemnités et les conditions de travail.
(37) Il convient de prévoir un régime de transition afin de permettre une mise en oeuvre progressive des nouvelles dispositions et mesures, sans préjudice des droits acquis du personnel dans le cadre du régime communautaire avant l'entrée en vigueur de la présente modification du statut et en prenant en compte ses attentes légitimes.
(38) Considérées dans leur ensemble, les mesures de modernisation de la carrière et les mesures financières ont été acceptées par les organisations représentatives du personnel consultées dans le cadre de la commission de concertation instituée par la décision du Conseil du 23 juin 1981.
(39) Il convient donc de modifier en conséquence le statut des fonctionnaires des Communautés européennes et le régime applicable aux autres agents des Communautés européennes établis par le règlement (CEE, Euratom, CECA) n° 259/68(6), tel que modifié en dernier lieu par le règlement (CE, Euratom) n° 2182/2003(7),
A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT:
Article premier
Le statut des fonctionnaires des Communautés européennes et le régime applicable aux autres agents des Communautés européennes sont modifiés comme indiqué à l'annexe I, en ce qui concerne le statut des fonctionnaires, et à l'annexe II, en ce qui concerne le régime applicable aux autres agents.
Article 2
Le présent règlement entre en vigueur le 1er mai 2004.
Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre.
Fait à Bruxelles, le 22 mars 2004.